Bidrag til de norske kyststrøgs geologi. 325 



rørende bergbygningsforholdene langs Altejdet. Iste 

 del pg. 473 ff. 



Keilhau: Gæa norvegica. 2 B. Kristiania 1840, pg. 274. 



Karl Pettersen: Fjord- og daldannelsen inden det nordlige 

 Norge. Archiv for Math, og Naturv. 2 Bd. Kristi- 

 ania 1877 p. 326 ff. 



— Det nordlige Norges gabbrofelter. Tromsø Museums 

 Aarshetter 1. Tromsø 1878, pg. 34 ff. 



— Kvænangen. Tr. Mus. Aarshefter IV. Tromsø 1881. 



1. Langfjorddraget. 



Dette fjeldparti er delvis bygget af gneisartet og gneis- 

 granitisk bergart, paa sine steder gjennemsat af gabbroartede 

 masser. Navnlig træder gabbro frem om de indre partier af 

 Øxfjord og staar her over Øxfjordejdet i mere sammenhæn- 

 gende tilknytning til Centralpartiets store gabbrofelt, — der 

 senere nærmere skal blive omhandlet. Naar strøget langs 

 østsiden af Øxfjord fraregnes, har dette landparti forøvrigt 

 ikke været nærmere uudersøgt. At slutte fra forholdene, saa- 

 ledes som de træde frem under forbisejling, er der dog grund 

 til at forudsætte, at den østlige del af draget er bygget af 

 skiferstrata, tilhørende en yngre gruppe — antagelig Tromsø 

 glimmerskifergruppe — ældre afdeling. 



2. C e n t r a 1 p a r t i e t. 



Bergsfjords handelssted, fig. 1. 



a. gneis og gneis-granit, strøgretning 30° fald stejlt nv. 



b. gabbroartet sten. Prøve fra denne lokalitet har Amund 

 Helland undersøgt mikroskopisk og benævnt som »horn- 

 blendeførende diabas«, der forøvrigt i flere henseender 

 staar nær gabbro ^). 



^) Mikroskopisk undersøgelse af en del bergarter fra det nordlige Norge. 

 Tromsø Museums Aarshefte. I pag. 13, Tromsø 1878. 



