326 Karl Pettersen. 



c. Højfjeldet bygget af den samme gabbroartede diabas. 

 Denne bergart optræder eneraadende efter Bergsfjord- 

 dalen langs begge langsider og fortsætter videre fra da- 

 lens indre afslutning over det herfra opstigende højfjeld. 

 Fig. 2. Profil lidt udenfor handelsstedet Bergsfjord. 



a. Hornblendeførende diabas. 



b. haard gneis med samme strøg og fald som efter rits 1. 



Marø skyder som en liden holme op fra fjorden i 

 nærheden af handelsstedet Bergsfjord. Fig. '6 viser bergbyg- 

 ningsforholdene her. 



a. gneisartede lag i nord-sydlig strøgretning med stejlt 

 vestligt fald. Bergarten er indfældt med røde granater. 



b. amfibolitisk ulaget sten. Bergarten dannes af helt for- 

 herskende sort glindsende amfibol med sparsomt ind- 

 blandet diallag. Bergarten er mikroskopisk undersøgt 

 af Am. Helland ^) og opføres af ham som diallagførende 

 amfibolit. Da olivin forøvrigt ogsaa er at paavise som 

 underordnet bestanddel indlejet i hornblenden, antager 

 han, at bergarten ogsaa kan være at opfatte som en 

 hornblendeførende olivingabbro, i hvilken plagioklasen 

 ganske er fortrængt, og hvor hornblenden er bleven over- 

 vejende. 



Følges kystlinjen fra Bergsfjord nordover til henimod 

 Lørsnes ved indbøjningen mod Rognsund, findes de lavest 

 liggende landpartier under foden af de stejle bergvægge i 

 regelen hyggede af gneislag i veksling med gneis-granit. Over 

 det opstigende højfjeld bryder derimod gabbroartet sten ene- 

 raadende frem. Saaledes træder forholdet frem indtil hen- 

 imod Ørdal, — omtrent midtvejs mellem Bergsfjord og Lørs- 

 nes. Længere nordefter bryder den massive gabbroartede 

 sten vistnok oftere frem inden gneisafdeliugen, men her dog 

 i regelen som mere underordnede partier. 



Lidt nordenfor Ørdal følgende jjrofil fig. 4. 



') c. 1. 



