Bidrag til de norske kyststrøgs geologi. 329 



art, der noget længere ind ganske fortræoger samme og op- 

 træder eneraadende ligefra havfladen. Den taber imidlertid 

 efterhaanden sit dioritiske præg og gaar over til en renere 

 gabbroartet eller diabasisk bergart, — under stadige veks- 

 linger af mere eller mindre storkornige og mere smaakornige 

 afændringer. Fra Bergsfjord " ligesom ogsaa fra Jøkelfjord 

 ere prøvestuffer mikroskopisk undersøgte af Helland ^) og 

 bergarten betegnes af ham som hornblendeførende diabas. 

 Den er sammensat af plagioklas og augit, hvortil endvidere 

 som væsentlig bestanddel kommer hornblende, der optræder 

 i endog rigeligere mængde end augiten. En anden prøve 

 fra Jøkelfjordbotn — en særdeles smuk storkornig afæn- 

 dring — betegnes som olivinfri gabbro og er sammensat af 

 plagioklas og diallag, den sidste ledsaget af lapper af horn- 

 blende, der opfattes som et omdannelsesprodukt af diallagen« 



Fra Jøkelfjordbotn udover langs fjordens sydlige side 

 fortsætter den gabbroartede bergart eneraadende til ud imod 

 Sletnesdal. I strøget vestenfor denne dal afløses gabbroen 

 af en haard kvartsrig gneis, der optræder i bænkedelte lag 

 under en strøgretning af 70" med| stejlt nordvestligt fald. 

 Forøvrigt gjennemsættes gneisen her ofte af en dioritisk 

 sten. Saaledes træder forholdet blandt andet frem straks 

 udenfor handelsstedet Havnebugt ved Jøkelfjordens udmun- 

 ding. 



Fra Jøkelfjordens udmunding indover langs efter Kvæn- 

 angen optræder eneraadende haarde gneisartede strata under 

 en strøgretning af 40° med 60° nv. fald. 



I fjeldpartiets sydlige afhæng ned mod Altejdet optræ- 

 der langs efter sammes vestlige del fra ejdet opover til en 

 højde af omkring 1000' (314 m.) lagrækker af krystallinsk 

 glimmerrig skifer, der indeslutter eller veksler med lag af 

 körnig krystallinbk kalksten. Som tilfældet saa hyppig er 



1) c. 1. 



