Bidrag til de norske kyststrøgs geologi. 331 



hørende Tromsø glimmerskifergruppe. De store bølgeformige 

 højfjeldsmarker inden centralpartiet synes maaske ligesaa- 

 snart at skulle pege derhen. 



3. Kvænangsdraget. 



Det høje og vilde fjeldparti, der fra Jøkelfjorden breder 

 sig frem nordefter vestenfor det tidligere omhandlede Jøkel- 

 fjord- eller Bergsfjordsskar og videre nordover langs Bergs- 

 fjord til henimod gaarden Sandland, er i orografisk som i 

 geologisk henseende at sammenstille med centralpartiets 

 store gabbrofelt. Langs Bergsfjorden stiger det op i stejle 

 styrtninger. Mod "nord afsluttes det med stejlt afhæld efter 

 en linje fra den ovennævnte gaard Sandland ved Bergsfjord, 

 over til Frakfjord, hvor det gaar over i et vidstrakt af lave, 

 mere monotont formede aasdrag gjennemsat underland. Et 

 lignende forhold træder frem langs efter Kvænangen. Dette 

 høje tjeldparti danner saaledes her et udpræget kjededrag. 



Kjededraget er bygget af de samme gabbro-artede af- 

 ændringer, der træder frem inden centraldraget, — iinder- 

 landet langs den nordlige og vestlige side derimod af gneis- 

 artede strata, skifer af deling er, nærmest højfjeldsdraget og til- 

 dels ogsaa af yngre skiferafdelinger over de længere frem- 

 springende nesformige dannelser. 



Ved Sandland bryder gabbroen endnu tildels frem efter 

 underland et langs strandpartierne. Her findes gabbroen hyp- 

 pig gjennemsat af aarer af en kvartsrig halvt granitisk sten. 

 Lidt længere udover optræder haard gneis eneraadende. 



Ved Hættekjeila paa østre side af Frakfjord hen mod 

 bunden af samme optræder en smuk tyndlaget glimmerskifer. 

 Strøgretningen øst-vestlig, faldet oftest nordligt. Lagstillin- 

 gen udmærker sig forøvrigt her ved stærke og smukke fold- 

 ninger eller snoinger. Kalkstensindlejninger mangler her 

 ganske. Om denne skiferafdeling skal være at indordne un- 

 der Tromsø glimmerskifergruppe maa indtil videre henstaa 



