Bidrag til de norske kyststrøgs geologi. «jS « 



Ret mærkelige ere grændseforholdene mellem gneisen 

 og gabbroen (dioriten) efter Sildens sydostlige hjørne. Navn- 

 lig maa henvises til den paa rits fig. 5 fremstillede regel- 

 mæssige veksling mellem diorit og gneis. Igjennem en 

 længde af blot 35' (11 m.)^) sees 6 forskjellige dioritiske lag 

 under en mægtighed af fra 0.5' til 10' (0,15 m. til 3 m.) at 

 veksle med i mægtighed ligesaa varierende gneislag. I et 

 af de dioritiske lag optræder endvidere et lag af ren kvarts, 

 — i en med gneisen konform lagstilling. Disse vekslende 

 lag af gneis med diorit synes neppe at kunne lade sig for- 

 klare ad anden vej end gjeunem en forudsætning om en 

 samtidig og ensartet oprindelse for disse i petrografisk hen- 

 seende saa vidt forskjellige led. Den gangartede forgrening 

 (x) fig. 5 — der fra et af dioritlagene skjærer sig transversalt 

 ind gjennem gneisen —, vilde vistnok, naar den alene saa 

 hen til denne, kunne pege hen paa dioritens eruptive oprin- 

 delse, men ligeoverfor dioriten i dens optræden forøvrigt vil 

 den i saa henseende neppe kunne være at tillægge nogen 

 bestemmende vægt. 



Paa den anden side er der derimod al rimelighed for, 

 at dioriten her i geologisk henseende er umiddelbart tilknyt- 

 tet til Bergshalvøens gabbro. Et større mere sammenhæn- 

 gende parti, der indeslutter saavel dioritiske som gabbro- 

 artede afændringer, dukker nemlig frem straks søndenfor det 

 punkt, hvorfra* nævnte profil er hentet. At dette parti lige- 

 som ogsaa den diallagførende amfibolit paa Marø er at ind- 

 ordne under Bergshalvøens gabbrofelt maa ansees som 

 utvivlsomt. I grændsestrøgene mod gneisen gaar ogsaa 

 gabbroen i regelen — som tidligere fremhævet — over til 

 en dioritisk afændring. Profilet fig. 5 er saaledes hentet fra 

 et punkt, der maa være at betegne som liggende i de egent- 

 lige grændsestrøg mellem gneisen og gabbroen, og der vil 



Profilet kunde paa lignende maade udstrækkes endnu videre. 



Archiv for Mathematik og Naturvidenskah. 8 B, 22 



