340 Karl Pettersen. 



stilling tyndlaget glimmergneis, ligeledes indflettet med røde 

 granater. Strøgretning n— s, fald v. 



Vasbufften. Brunlig glimmerskifer (glimmergneis) fald sv. 



Komagnes. Hornblendeskifer i veksling med kvartsitisk 

 skifer, strøgretning n — s., fald v. 



Russeelv. Kvartsitisk skifer, strøgretning n— s., faldet 

 indtil 30° v. 



Molvik eller Rastehynes. Haarde gneisartede skifere i 

 veklende sorte, røde og lysere baanglag, n— s. fald 30 a 40° v. 



Opover fjeldsiderne ved Rastebynes kvartsitiske skifere 

 i smuk lagdeling, strøg 160°, fald 30° v. 



Olderfjord. Haarde gneisartede lagrækker i veksling 

 med hornblendeskifer og kvartsitisk skifer. Strøg n— s., fald 

 40° v. 



Fra vestre side af Store BeTckarfjord optræder en massiv 

 gabbroartet bergart snart mere smaakornet snart grov til 

 storkornet. Denne bergart er sammensat af plagioklas, der 

 af Des Cloizeaux og Pisani ^) betegnes som -anorthit, samt af 

 augit og er bergarten i henhold hertil at betegne som en 

 eiikrit. Helland, der har undersøgt den mikroskopisk og 

 i sin fornævnte afhandling nærmere har beskrevet den 

 pag. 7, antager at det augitiske mineral nærmest er at 

 betegne som diallag. Da bergarten endvidere indeholder 

 olivin om end i ringe mængde, benævner han den olivin- 

 gabbro^). 



Denne ejendommelige bergart viser stærkt vekslende 

 strukturforholde, væsentlig betinget af plagioklasens og den 

 augitiske bestanddels gjensidige vekslende kvantitative for- 

 hold. Snart optræder nemlig de to hovedbestanddele i nogen- 



*) Annales de chemie et de physique 5te Rækké, 9de Bind 1876. pag. 492. 



2) Leop. van Wer veke omtaler en ejeadommelig tvillingdannelse af Felt- 

 spaten, der er bemærket i denne eukrit. Neues Jahrbuch, für Min. etc. 

 Jahrg. 1883, II. Bind, pag. 98 og 99. 



