342 Karl Pettersen. 



liggende niveauer opover og skyder ogsaa her ind under 

 gabbroen. Denne synes ber tildels ogsaa gangartet at gjen- 

 nemsætte granatgneisen. 



Ved Seilstennes optræder gabbroen eneraadende ligefra 

 strandniveauet. 



Lidt udenfor Seilstennes skyder granat-gneisen frem 

 under o.— v. strøgretning og med 45°nordligt fald og bygger 

 her fjeldgrunden fra stranden opad fjeldsiderne, saa langt 

 øjet kan naa. ' 



I nærheden af Seilstennes optræder lejeformig i granat- 

 gneisen et 14 à 16' (4 à 5 m.) mægtigt lag, dannet af rødlig 

 Orthoklas, hist og her indfældt med klumpformede aggregater 

 af mørk magnesiaglimmer. Ligeledes findes gabbroen her 

 hyppig gjennemsat af gangpartier, dannet af hvidlig feld- 

 spath og ofte røgbrun kvarts, — i en forbindelse, der tildels 

 kan ligne skriftgranitens. Feldspathen som kvartsener ind- 

 fældt med røde granater og brunlig, storbladet magnesia- 

 glimmer. Korn og Magnetit sees indsprængt i gangstenen. 



Ved bunden af Kofjord stikker en amfibolitisk sten 

 frem, der snart kan optræde som en laget hornblendegneis 

 under nord— sydlig strøgretning og med østligt fald, snart 

 som en ulaget dioritisk bergart. Amfiboliten gjennemsættes 

 af gangartede partier af rødlig Orthoklas med noget kvarts, 

 — indsprængt med korn og magnetit. Disse her hyppigt op- 

 trædende gangpartier vise i regelen en øst— vestlig strøgret- 

 ning og kunne naa en mægtighed af opimod et par fod 

 (0,6 m.). 



Langs den vestre side af fjordbunden optræder igjen 

 den lyse granat-gneis regelmæssig lagdelt. Strøgretning 140°, 

 fald stejlt no. Granat-gneisen veksler her hyppig med en 

 mørk amfibolit (diorit). 



Ved Kofjordens munding langs sammes vestre side 

 optræder granit-gneisen eneraadende under en strøgretning 

 af 140° med stejlt sydvestligt fald. 



