Bidrag til de norske kyststøgs geologi. 343 



Om bunden af den dybe bugt, der straks vestenfor Ko- 

 fjord skjærer sig ind i syd-nordlig retning, optræder granat- 

 gneis i regelmæssig lagdeling. Strøg n. — ., fald 45° ø. 



Ved Junkerhavn fremdeles granatgneis. En liden holme 

 ved Kvalfjord i nærheden her er bygget af hornblendeskifer, 

 Strøg 160°, fald stejlt v. 



Lidt vestenfor Junkershavn: 



a) nederst langs stranden grovkornig kalksten, hvori ind- 

 vokset klumper af sort hornblende. 



b) derover en ulaget sten sammensat af graalig feltspath, 

 som hovedbestanddel med klumper afsort hornblende og 

 indsprængt med magnetit (maaske nærmest en diorit). 



Afdelingerne a) og b) synes her at gaa over i hinau- 

 den. Den nederste afdeling (a) indeslutter ogsaa partier eller 

 brudstykker, tilhørende afdelingen (b). 



Højviknes. Her lagrækker af granat-gneis. Paa nes over 

 til Baardfjord fremtræder gneislag under øst-vestlig strøgret- 

 ning og stejlt nordligt fald. Udimod Baardsfjord derimod 

 hornblendeskifer med indlejninger af krystallinisk körnig 

 kalksten, under øst-vestlig strøgretning og i vertikal lagstil- 

 ling. Disse kalkstensførende lagrækker maa antagelig være 

 at indordne under Tromsø glimmerskifer-gruppe. 



Langs den søndre side af Baardsfjord optræder inden 

 strandbeltet en hel række af mer eller mindre udviklede 

 jettegryder. 



Ved bunden af Baardsfjord bygges fjeldgrunden af diorit. 

 Denne fortsætter herfra over aasdragene eneraadende op til 

 højfjeldet. Dioriten vil her antagelig findes mere umiddel- 

 bart tilknyttet gabbroen langs efter Seilands sydøstlige hjørne 

 om Bekkarfj orden og vil i lighed med de før omhandlede 

 forholde ved Bergshalvøen ogsaa her nærmest være at opfatte 

 som en afændringsform under gabbroen. 



Dioriten indeslutter udskilninger eller gangartede partier 



