Bidrag til de norske kyststrøgs geologi. 345 



Denne her oftere nævnte lagdelte amfibolit er upaatvivle- 

 lig ikke andet end en afændringsform under den ulagede 

 diorit. I ethvert tilfælde maa dioriten have afgivet materiale 

 for afsætningen af den lagdelte amfibolit. 



Ind mod bunden af Hønsebyfjord optræder gneisartede 

 lagmasser. Gneisen er ber rigelig indfældt med røde grana- 

 ter. Strøgretning 140°, fald stejlt sv. 



Det ytre nes mellem Skrej fjord og Gy fjord ligesom og- 

 saa det ytre nes mellem Gy f jord og Hønsebyfjord ere byg- 

 gede af gneis. 



Imellem Tverfjordvand og Hønsebyfjord ligger grændsen 

 mellem gneisen og indlandets store mere sammenhængende 

 gabbro- og dioritfelt. I overgangsstrøgene ere bygningsfor- 

 holdene stærkt vekslende, idet gneispartier og dioritiske af- 

 ændringer noget uregelmæssig ere kastede om hinanden. 



Ved Nordmandsnes ved udmundingen af Hønsebyfjord 

 stikker en granatrig gneis (granat-gneis) ind under amfiboliten. 



Vinna — en liden ø udenfor Hønsebyfjord — er bygget 

 af gneislag. Lagstillingen nærmer sig ofte horisontalfladen. 



Lille Fag ervik. Gneislag med 30°østligt fald. I gneisen 

 optræder ber en flere favne mægtig lagrække, i hvilken gnei- 

 sen findes sparsomt indsprængt med kobberkis. 



Ejdsvaagens smale landtunge hæver sig blot nogle faa 

 meter over havfladen og er bygget af alluvialmasser. 



I henhold til de her fremlagte aflæsninger bygges Sei- 

 land af lagrækker tilhørende grundfjeldet samt Tromsø glim- 

 merskifer-gruppe og desforuden af et udstrakt sammenhæn- 

 gende felt af gabbro og diorit. 



1. Grundfjeldet 

 bygger fjeldgrundøn over øens nordligste ved fjorde og bug- 



