346 Karl Pettersen. 



ter stærkt udtungede halvø og skyder derfra videre frem i 

 et bælte efter østsidens forholdsvis brede underland. Berg- 

 arten dannes efter øens nordligste parti af en glimmergneis, 

 der veksler med hornblende-skifer, glimmerskifer og kvartsi- 

 tisk skifer. Langs øens østlige side træder den mere typiske 

 gneis ganske tilbage og afløses her af kvartsrig glimmer- 

 skifer og kvartsitisk skifer, hvilken sidste her danner det 

 stærkest fremtrædende led. Ved Kvisnesfj orden ligger tynd- 

 laget glimmerskifer under konform lagstilling over gneisen. 

 At slutte fra forholdet paa dette sted — det eneste, hvor der 

 forøvrigt har været anledning til at paatræffe gneisen og 

 glimmerskiferen i umiddelbar kontakt — maa glimmerskife- 

 ren med den til samme knyttede kvartist være yngre end 

 gneisen. Da glimmerskiferen med kvartsiten optræder helt 

 eneraadende langs øens østlige side, synes der at kunne 

 være nogen grund til at betragte glimmerskiferen her som 

 en yngre mere selvstændig afdeling inden grundfj eldet. 



Efter den nordlige og østlige del af øen ligger lagstil- 

 lingens strøgretning i regelen omkring nord-syd, idet 

 denne dog temmelig bestemt og nogenlunde regelmæs- 

 sigt bøjer sig efter øens kystlinje. Langs den nordvestlige 

 side af øen er faldet østligt, efter den østlige side derimod 

 vestligt — altsaa med stadig indskyden ind mod land eller 

 fra kystlinjen. 



Langs den sydlige side af øen optræder grundfjeldet of- 

 test alene i smale strimler, skydende op fra havfladen efter 

 de lavest liggende niveauer, idet det her danner det umid- 

 delbart liggende for en gabbroartet bergart, der taarner sig 

 op i mægtige masser og herfra breder sig videre ud over 

 øens vidstrakte højfjeldspartier. Grundfjeldet dannes imid- 

 lertid her ikke af glimmergneis, men derimod af en lys, 

 graalighvid granatgneis, dannet af en feldspathartet grund- 

 masse, saa rigt indfældt med smaa røde granater, at disse 

 maa være at betegne som en af bergartens hovedbestanddele. 



