Bidrag til de norske kyststrøgs geologi. 347 



Paa sine steder kan granat-gneisen dog ogsaa brede sig ud- 

 over større mere sammenhængende omraader langs efter 

 kystlinjerne, — hvilket navnlig er tilfældet langs den vest- 

 lige side af Store-Koford. Ogsaa efter øens nordvestlige side 

 træder granatgneisen frem paa forskjellige steder — her dog 

 vistnok i det hele mere lokalt. 



I kontakten med gabbroen skyder granatgneisens lagdelte 

 strata altid ind under samme under en faldvinkel af op 

 imod 60°. 



Granatgneisen optræder over Seiland overalt i petrogra- 

 fisk henseende karakteristisk og ensartet udpræget. Da den 

 ogsaa i geologisk henseende altid optræder som et mere 

 selvstændigt bjgningsled,]^b)^r den antagelig udskilles som en 

 særskilt afdeling under grundfjeldet og i saa tilfælde opstil- 

 îes som et led ældre end den kvartsitiske glimmerskifer. 



Granatgneisen^ optræder udpræget lagdelt. Lagstillingen 

 bøjar sig regelmæssig efter kystlinjen, Efter den sydlige 

 del af øen viser den saaledes en regelmæssig øst-vestlig 

 strøgretning med stejlt nordligt fald, langs efter Kofjorden 

 er den derimod afbøjet i mere nord-sydlig retning. 



Grundfjeldet paa Seiland vil saaledes blive at udskille i 

 følgende underafdelinger nedenfra opad. 



a. gneis. 



b. granat-gneis. 



c. glimmerskifer i veksling med hornblendeskifer og kvart- 

 sitiske skifere. Denne afdeling kan forøvrigt ogsaa 

 indeslutte lag af en feltspathrig gneisartet skifer. 



2. Tromsø glimmerskifer-gruppe. 



Lagrækker tilhørende denne gruppe optræder, saavidt 

 iagttaget, kun paa enkelt lokalitet, nemlig ved Baardsfjord 

 ved øens sydvestlige side, hvor de bygge de længst frem- 

 springende dele af det lave nes ved fjordens sydlige side. 

 Lagrækkerne her dannes af hornblendeskifer med indlejninger 



