350 Karl Pettersen. 



d. Sørø 



har et fiadsindhold af 7,6 kvadratmil (971 kv. km.). Den er 

 i høj grad indskaaret af rækker af tæt paa hinanden føl- 

 gende fjorde. Disse vise langs øens sydlige og østlige side 

 mod Sørøsund et helt ringe la^ngdeløb og flere af dem ere 

 snarere at betegne som fjordlignende bugter end som fjorde. 

 Langs øens vestlige og nordvestlige side optræder fjorddan- 

 nelsen derimod langt stærkere udpræget. Her naar saaledes 

 Bredvikbotn, Aafjord, Bølefjord og Dønnesfjord en længde 

 af opimod 1 mil (11, is km.) og den anseelige Sandøfjord 

 endog en længde af noget over 1,5 mil (17 à 18 km.). 



Naar Sandøfjord og et par mindre smaafjorde undtages, 

 der ere at betegne som Sundfjorde ^), danne de øvrige langs 

 efter Sørøen optrædende fjorde i det hele ret udprægede Botn- 

 fjorde. 



Af ejder, der gjennemskjær øens fjeldmasse, kunne 

 mærkes: ♦ 



1. Sandfjordejdet, der fra gaarden Sandvik ved Bredvik- 

 botten fører over til bundenjaf Sandfjord. Kulmination 

 omkring 400' (125 m.). 



2. Nordfjordejdet, der fra bunden af Nordfjord, — en side- 

 fjord til Dønnesfjord, — fører over til gaarden Kobber- 

 dal ved Sandøfjord. Ejdets kulmination omkring 400' 

 (125 m.). 



3. Langstrandsejdet (eller Latterejdet), der fører fra gaar- 

 den Latret ved Langstrandsfjord over til Baadsfjord i 

 Sandøfjord. Kulmination omkring 400' (125 m.), læng- 

 den 3 km. 



4. Værstrømejdet, der fører fra den nordøstre side af Lang- 

 strandsfjordbunden over til Værstrømmen i Sandøfjord. 

 Kulmination omkring 500' (157 m.), længden 3 km. 



^) Cfr. »Det nordlige Norge under glacialtiden«, Tromsø musæums Aars- 



hefter V., pag. 77. 



