352 Karl Pettersen. 



sig vestover mod bnndene af de fra vest indskydende fjerde 

 og herfra videre frem mellem disse som rækker af højere 

 aasdrag eller rygge. Enkelte af disse halvøformede fremspring 

 afsluttes udåd i vildt byggede fjeldpartier, — saaledes navn- 

 lig Staalet mellem Dønnesfjord og Sandefjord, der i stejle 

 styrtninger falder ud mod havet. 



I orografisk henseende danner Sørøens sydlige hoveddel 

 saaledes som et mellemled mellem kyststrækningens øvrige 

 øer paa den ene side, i hvilke fjeldmassen i regelen vil An- 

 des i høj grad udstykket i forskjellige helt udskilte fjeldpar- 

 tier og paa den anden side, øerne Ringvatsø, Arnø og Sei- 

 land, der hver paa det nærmeste ere udfyldte ved en enkelt 

 større, mere sammentrængende fjeldmasse. 



Hasvik. Fra handelsstedet udover det lave forbjerg 

 Haaen bygges fjeldgriinden af lagrækker af graa glimmer- 

 gneis i veksel med lag af en mørk glimmerskifer indsprængt 

 med røde granater. Strøgretning 30 à 40° med vestligt fald. 



Denne graa glimmergneis optræder her under en smuk 

 og regelmæssig udpræget lagdeling. Den fortsætter nordover 

 til Bredvikbunden. Nordenfor Hasvaag falder lagene 20° 

 mod vest, og her forekommer forskjellige anseelige huledan- 

 nelser, saaledes Kvithellerne og Knotneshulen ^). 



Ved Hasvik bryder en mørk grovkornet gabbro frem, 

 der her ligesom længere ind mod Hasfjord hyppig veksler 

 med gneis og gneis-granit og det tildels under ret mærkelige 

 forholde. Snart gjennemsætter gabbroen gneisen som gang- 

 artede partier under en paa gneislagenes strøgretning lodret 

 vinkel, snart gjennemsættes gabbroen af gangpartier af gra- 

 nitartet sten af indtil 8' (2,5 m.) mægtighed, der gjennem 

 nordsydlig retning kunne være at forfølge i en længde af 

 opimod 100 m. I gabbroen sees endvidere paa sine steder 



^) Helle- og tunneldannelser i det nordlige Norge: Geol. foren, förh., 

 Stockholm, 2 Bd. 



