-356 Karl Pettersen. 



Bøleholmen er bygget af haard glimmerskifer med ind- 

 lejninger af graalig kalksteo, Strøgretning o.— v., fald n. 



Ved bunden af Langkjeila glimmerskifer rigt indfældt 

 med granater. Strøgretning o. — v., fald s. 



Fra Langkjeila over ejdet til Vejnes ved Dønnesfjord — 

 kulmination omkring 600' — overalt feldspathfri glimmer- 

 skifer med brunlig glimmer. Strøg o. — v,, fald s. 



Ned mod Vejnes mørke kulstofholdige skifere med ind- 

 lejninger af kalksten, tildels ogsaa i veksel med glimmer- 

 skifer. Strøg 70°, fald stejlt til vertikalt. 



Straks nordenfor Vejnes afløses denne mildere skiferzone 

 af graa glimmergneis, og denne igjen længere ud af rødlig 

 gneis, tildels gaaende over til gneis-granit, der bygger fjeld- 

 partierne Oxen og Skamnæringen. Se fig. 11. 



a. rød gneis. 



b. glimmergneis. 



c. den mildere skiferzone med indlejninger af kalksten. 



Langs østre side af Dønnesfjord: 



Fjeldpartiet Staalet, der stiger op fligeved handelsstedet 

 Galten, er bygget af haard gneis, der nærmest er at betegne 

 som en gneis-granit, sammensat af hvidlig til rødlig Ortho- 

 klas, kvarts og brun magnesiaglimmer. Paa sine steder kan 

 stenen antage et konglomeratartet præg. 



A. von Lasaulx, hvem en prøve af Staalets gneis-granit 

 har været oversendt til mikroskopisk analyse, udtaler sig om 

 denne saaledes : 



»Stenen dannes af kvarts, orthoklas, meget mikroklin, no- 

 get plagioklas og glimmer. Kvartsen er meget klar og viser 

 kuns meget sjeldent de ellers saa hyppige hulerum med 

 vædsker. 



Orthoklasen, der i det hele træder meget tilbage i stenen, 

 er i almindelighed her overordentlig frisk. I polariseret lys 

 viser den undertiden en traadig mikroklin artet struktur. 



Mikroklin er rigelig tilstede. I polariseret lys viser den 



