360 Karl Pettersen. 



Nede ved handelsstedet Gaaskop gaar bergarten igjen 

 over til en dioritartet afændring, og denne optræder her of- 

 tere og det navnlig inden de lavest liggende niveauer ud- 

 præget laget og vil saaledes her nærmest være at betegne 

 som en dioritskifer. 



Ved Gaaskop viser dioritskiferen en strøgretning af 60° 

 med nordligt fald. Længere ud ombøjes strøgretningen til 

 nord-sydlig med vestligt fald. 



Over Gaaskopholmen optræder den smaakornige diorit- 

 skifer som sorte baand i veksel med tynde striber af en rød- 

 lig sten, — sammensat af rødlig orthoklas med kvarts. Den 

 findes tildels ogsaa gjennemsat af partier af en mere stor- 

 kornet granitisk sten. 



Fra Gaaskop er gabbrofeltet forfulgt nordover til Fella 

 og herfra saaes det fremdeles at bygge fjelddraget nordefter. 

 Antagelig naar gabbrofeltet til henimod Langstrandsejdet. 



Mod syd er feltet at følge i sammenhæng ligetil Has- 

 fjord, idet bergarten dog ogsaa her efter denne linje ligesom 

 ved Gaaskop ofte efter de lavest liggende niveauer optræder 

 som en dioritskifer. 



Ved nes mod indbøjniugen til Hafsfjord optræder en 

 gneis-granit rigt indfældt med store røde granater. Fra 

 gneisgraniten skyder frem klumpformige partier af en renere 

 granit. Gneisen eller gneis-graniten gjennemsættes hyppig 

 af mørke gabbroartede eller dioritiske gangpartier. 



Fjeldgrunden paa Sørøen bygges saaledes af lagrækker 

 tilhørende grundfjeldet samt Tromsø glimmerskifer-gruppe. 

 Af massiver optræder diorit og gabbro i et vidtstrakt sam- 

 menhængende felt. 



