Bidrag til de norske kj-ststrøgs geologi. 361 



1. Griin d f j e|l d e t 

 optræder her dels i et større sammenhængende felt, der ind- 

 tager øens egentlige centralparti, dels i enkelte mere iidskilte 

 partier efter de halvøformige fremspring, der stikke frem 

 langs øens nordvestlige side mellem de herfra indskydende 

 fjorde. 



Ligésom paa Seiland kan grundfjeldet her blive at ud- 

 sondre i trende mere selvstændige led, nemlig nedenfra opad. 



a. kyststrækningens gneis med den til samme knyttede 

 gneisgranit. 



b. granatgneis, der forøvrigt paa Sørøen optræder ganske 

 underordnet, nemlig i profilet opefter Navern ved Hasvik. 



Granatgneisen paa Sørøen er i ethvert tilfælde ikke 

 som bygningsled at tillægge den mere selvstændige be- 

 tydning, der tilkommer Seilands granat-gneis. 



c. Vest-Finmarkens glimmergneis. Med dette navn beteg- 

 nes en smudsig graa, udpræget lagdelt gneis, sammensat 

 af kvarts og mørk glimmer, men i det hele med saa 

 sparsom indvokset feldspath, at den oftere synes at 

 nærme sig en kvartsitisk glimmerskifer. Denne glim- 

 mergneis træder især frem langs øens vestlige side og 

 navnlig i strøget fra forbjerget Haaen ved øens sydvest- 

 lige hjørne nordover mod Bredvikbotn. Nøjagtigere 

 nndersøgelser ville antagelig godtgjøre, at den findes 

 langt stærkere udbredt paa Sørøen end paa kartet an- 

 givet. 



Den optræder, som nævnt, som en regelmæssig laget 

 bergart, der med lethed lader sig klyve efter skiktpladerne. 

 De paa Sørøen optrædende hule- og tunneldannelser ere saa-* 

 ledes knyttede til denne lagede glimmergneis. 



Denne glimmergneis har ikke været paavist som under- 

 afdeling under grundfjeldet indenfor de søndenfor liggende 

 partier langs det nordlige Norges kyststrøg. Langs Vest- 

 Finmarken træder den derimod frem som et mere selvstæn- 



