6 Kavl Pettersen. 



passets Kulminationspunkt i Strøget om Rigsgrændsen ligger 

 lier i en Højde af omkring 2200' (690 m) o. H. 



Ved Fjeldstuen Merkenis — paa svensk Side — bygges 

 Fjeldgrunden fremdeles af den samme Skiferafdeling mød glind- 

 sende Skifer i Vexling med sort Grrafitskifcr i horisontal til 

 svævende Lagstilling. Grafitskiferen sees hyppig indfældt med 

 Udsondringer og Nyrer af ren Kvarts. 



Ved Ballasvik — ved Sædva-jaur i en Højde af omkring 

 1400' (439 m) o. H. træder en smaaskjellet Grlimmerskifer frem, 

 der viser øst-vestlig Strøgretning med sydligt Fald. Grændse- 

 forholdene mellem denne Glimmerskifer og den glindsende Ski- 

 ferafdeling lykkedes det ikke at faa udredet. Der skal saaledes 

 fra det omhandlede Togt ikke kunne . anføres noget, der mere 

 direkte peger i Eetning af, at man her har for sig enten en 

 ny Afdeling eller et Led, der er at indordne under den glind- 

 sende Skifer-Gruppe. Paa Hummels ovennævnte Oversigtskart 

 er det hele Strøg fra Rigsgrændsen ned mod Löfmok ved Hor- 

 nafvans Øverende betegnet med den samme gule Farve og 

 nogen Sondring her saaledes ikke gjort. Jeg tror dog at der 

 er Grunde, der tale for, at man her i Virkeligheden har for 

 sig forskjellige geologiske Grupper. I Henhold til, hvad jeg 

 har haft Anledning til at iagttage, afsluttes den mildere Skifer- 

 afdeling i Nærheden af Ballasvik, mens derimod herfra et større 

 Glimmerski forfeit kan følges østover forbi Jæggvik ved Hornaf- 

 vans østlige Ende. Her bygger den de temmelig høje Fjeld- 

 partier mellem Horuafvau ]3aa den ene Side og det søndenfor 

 samme liggende -Dalføie, der gjennemstrømmes af Laiselvens 

 Vandsystem — fra Jæggvik over tu Adolfstroms gamle Hytte. 

 Over hele dette Strøg viser Glimmerskiferen en regelmæssig 

 øst-vestlig Strøgretning med temmelig stejlt sydligt Fald. Denne 

 Lagstilling, der saa bestemt afviger fra den svævende Lagstil- 

 ling inden den mildere Skiferafdeling, vidner i Forbindelse med 

 de saa forskjelligartede petrograiiske Forholde antagelig snarest 

 for, at en Sondring her bør finde Sted. Spørgsmaalet bliver 



