Det nordlige Sveriges og Norges Ueologi. 7 



îiltsaa lier, at bestemme det relative Aldersforhold. I Heiiliold 

 til livad ovenfor er fremlioldt, skal jeg herom ikk(! kiimie udtale 

 )nig med iiogen Besterathed. Paa Forhaand kunde der vel 

 være Grund til at forudsætte, at Glimmerskiferafdelingen maatte 

 være den ældste, baade fordi Glimraerskiferen er stærkest raeta- 

 morfoseret og fordi den oprindelige I^agstilling her har været 

 underkastet de stærkeste Forrykkelser. Ingen af disse Momen- 

 ter ere imidlei-tid i og for sig i saa henseende at tildele nogeu 

 afgjørende Vægt og — som nedenfor nærmere skal fremholdes 

 — pege de svenske geologiske Undersøgelser ogsaa i en anden 

 Retning. 



Henimod den østlige Ende af Sædva-jaur sees sorte og 

 grønne Lerskifere — i petrografisk Henseende ganske analoge 

 med den røde og grønlige tildels flammede Lerskifer — der 

 optræder gjennem en længere Strækning langs Divielven, en 

 Sideelv til Maalselven paa norsk Side. Skiferen viser et tem- 

 melig stejlt vestligt Fald. Den er ret hyppig gjennemsat af 

 Kvartsaarer. En 'som det syntes mere ulaget Lerstensmasse 

 forefandtes i løse Brudstykker, og maa utvivlsomt tilhøre Ler- 

 skifer af delingen. En hermed ganske ensartet Lerstensdannelse 

 optræder i fast Berg inden Dividalens Lerskifer. 



Trods det, at der hverken her eller inden Dividalen er 

 paavist Forsteniuger, ere Forholdene paa begge Steder i enhver 

 Henseende saa ensartede, at det antages med al Bestemthed at 

 kunne iidsiges, at Lerskiferafdelingen ved Sædva paa svensk 

 Side og den langs Divielven paa norsk Side tilhøre én og 

 samme geologiske Afdeling. Dette er et Forhold, som vil blive 

 at tillægge en ikke ringe Betydning for Udredningen af de 

 geologiske Bygningsforholde over Sveriges og Norges nordlige Del. 



Ved Jæggvik er Lerskiferen igjen afløst af den samme 

 smaaskjellede Glimmerskifer, der bygger Fjeldgrunden ved Bal- 

 lesvik. Glimm erskiferen optræder her i et større sammenhæn- 

 gende Felt melleni Hornafvan og Laiselvens Yasdragssystem. 

 Imellem disse rejser sig en Fjeldmur til en Højde af omkring 



