8 Karl Pettersen. 



1200' over Hornafvans Spejl. Dette Fjeldparti er bygget af 

 Glimmerskifer. Den blottede Fjeldgrund træder hyppigt frem 

 op efter Fjeldmurens højere liggende Afhældspartier ligesom 

 ogsaa henover det egentlige Højplateau, og Skiferen viser over- 

 alt en regelmæssig øst-vestlig Strøgretning med temmelig stejlt 

 sydligt Fald. Lagstillingen findes saaledes lier ganske i Over- 

 ensstemmelse med den, der aflæstes i Strøget om Ballasvik. 

 Ogsaa den mægtige Pelje-Gaisi (Pelje-Kaisï), der fra Fjeldryg- 

 gens brede Plateau som en isoleret Kegle rejser sig op til en 

 Højde over Havfladen af 3360', er efter al Sandsynlighed helt 

 op til Top bygget af den samme Grlimmerskifer. 



Op over Højplateauet strax vestenfor Pelje-Graisi fandtes 

 Glimmerskiferen gjennemsat af enkelte Partier af en mørk tem- 

 melig finkornig Diabas med graalig hvid Plagioklas, porfyragtig 

 indvoxet. 



Den ovenomhandlede Lerskifer blev ikke truffet i mere 

 umiddelbart Sammenstød med Glimmerskiferen. Jeg er saaledes 

 ude af Stand til med Støtte af egne Observationer at kunne 

 udtale mig med mere Bestemthed om Lerskiferens og Glimmerski- 

 forfeilets relative Aldersforhold. I Hummels ovennævnte Over- 

 sigtskart er — som ovenfor fremholdt — det hele Felt fra 

 Rigsgrændsen ned til Homafvan betegnet med samme Farve og- 

 opført som en kvartsitisk Afleining med udpræget skifrig Struk- 

 tur og liggende over og i Grændsepartierne tildels vexlende 

 med Lerskifer. Lerskiferafdelingen danner her et smalere Baand 

 mellem den kvartsitiske Afdeling og et vidtstrakt granitisk 

 Felt, der her stikker ind under Lerskiferen. Glimmerskiferen 

 om Jæggvik maa antagelig være at sammenstille med Kartets 

 kvartsitiske Felt og Lerskiferen om Sædva at indordne under 

 Kartets Lerskifersone. Efter Hummels Kart er Forholdet vel 

 nærmest — om jeg ikke skulde have misforstaaet Fremstillingen 

 i den til samme knyttede Afhandling — at opfatte saaledes, at 

 Lerskiferen og Glimmerskiferen (Kvartsiten) danner Led inden 

 én og samme Hovedgruppe, dog saa at Lerskiferen her indtager 



