Det nordlige Sveriges og No)-g'es Geologi. !;■> 



melloiu 2 à 3 Mil, det skogbevoxte Højplateau af onikrmg 20 

 Mil og Højfjeldet Adl have omtrent lignende Brede. Den skan- 

 dinaviske Hal v WS Brede kan sættes til omkring 42 Mil. 



Disse tre orografisk(3 Bygningsled betegner ogsaa — For- 

 holdet seet i det store — særskilte geologiske Afdelinger, og i 

 saa Henseende er Halvøens orografiske Bygning i en stærkt 

 fremtrædende Grad betinget af de geologiske Forholde. 



Kystranden langs den Bottniske Bngt er saaledes bygget 

 af en med Granit i stor Maalestok gjennemvævet Gneis, — 

 Højplateauet i overvejende Grad af Granit med enkelte større 

 og mindre indflettede Partier af forskjellige til det saakaldte 

 IJrberg henhørende Led, nemlig rød og graa Gneis, Helleflint, 

 Glimmerskifer og Hornblendeskifer. Højfjeldet er derimod for 

 største Delen bygget af ældre og yngre palæozoiske Gruppeaf- 

 delinger, paa enkelte Steder med en i Dagen fremtrædende 

 Undergrund dels af Granit dels af laurentiske Strata. 



Knyttes de her fremlagte Detailundersøgelser sammen med 

 de paa svensk og norsk Side tidligere anstillede lagttagelser, 

 saa vil den nordligste Del af den skandinaviske Halvø fra den 

 Bottniske Bugt over til Vesterhavet findes bygget af følgende 

 (lagdelte) Hovedgrupper. 



1) Grundfj eldet 



bygger Fjeldgrunden efter Kyststrøget langs den Bottniske Bugt, 

 og optræder endvidere i forskjellige større og mindre Partier 

 mellem dette Kyststrøg og det egentlige Højfjeld. Af svenske 

 lagttagere sondres dette i følgende Hovedled nedenfra opad: 



a) rød Gneis, 



b) graa Gneis, 



c) rød Helleflint, 



d) Glimmerskifer med Kalksten, 



e) Hornblendeskifer. 



Paa norsk Side af B,igsgrændsen træder Partier, der ere 

 at iudordne under Gnmdijeldet, kuns sparsomt frem. Grund- 



