16 Karl Pettersen. 



fjeldets Gneis vil her oftest alene findes stikkende frem i Dagen 

 i Bunden af de enkelte Højfjeldsindskjæringer. I Regelen vil 

 Gneisafd el ingen, om den forøvrigt skulde optræde i mere sam- 

 menhængende Felter, være dækket af mægtige Lagrækker af 

 yngre Dannelser. 



Et temmelig anseeligt Gneisfelt bygger Fjeldgrunden inden 

 Saltens Fogderis Kyststrøg mod Vestfjorden — fra Bodø nord- 

 over mod Stegen. Hvorvidt denne Afdeling skal blive at indordne 

 under det ber saakaldte Grundfjeld eller under Tromsø Glim- 

 merskifergruppe maa indtil videre lades uafgjort. Det samme 

 maa vel ogsaa blive Tilfældet med Hensyn til Spørgsmaal om 

 Aldersforholdet for den over Kyststrækningens Øgruppe saa ud- 

 bredte Gneisafdeling med den dertil knyttede Gneisgranit. 



Mens den røde og graa Gneis nærmest kan være at paral- 

 lelisere med det nordamerikanske laurentiske System, ville Af- 

 delingerne c), d) og e) maaske kunne sammenstilles med det 

 «huroniske System». 



Svenskernes røde Hellefiint gjenfindes ikke — uden maaske 

 højst underordnet — paa norsk Side. Derimod vil Afdelingen 

 d) (Glimmerskifer med Kalksten) antagelig være at træffe ogsaa 

 paa norsk Side. Langs Bunden af Sørdalen i Bardo sees saa- 

 ledes stejltstaaende Lagrækker af en Glimmerskifer med hyp- 

 pige Kalkstensindlejninger, medens Fjeldvæggene langs den 

 østlige Dalside ere hyggede a f mildere Lerglimmerskifer og 

 Glimmerskifer, der viser en svævende og bølgeformig Lagstil- 

 ling. De stejltstaaende Glimmerskiferstrata efter Dalbunden maa 

 her utvivlsomt danne Led af en Afdeling, der er ældre end 

 Lerglimmerskiferen og den over samme liggende Glimmerskifer 

 op over Dalvæggen, og maa saaledes ogsaa udsondres fra den 

 yngre Tromsø Glimmerskifergruppe, hvorom nærmere nedenfor. 

 Mulighed kan der ogsaa være for, at Partier af Afdelingen d) 

 paa forskjellige Steder, hvor Forholdene kunne være mindre 

 klare at aflæse, ere blevne slaaede sammen med Lagrækker til- 



