24 Karl Pettersen, 



skraaningeme, og her gjennembryder ældre krystalliniske 

 Skifere, antagelig tilhørende I. d. 



b) en mild brunlig til grønlig Lerskifer umiddelbart over Gra- 

 niten i svagt heldende Lagstilling uden — saavidt iagttaget 



— at være gjennembrudt af denne. Mægtigheden oversti- 

 ger her neppe et Par hundrede Fod, 



c) Derover tæt helleflintartet Kvartsskifer — i conform Lag- 

 stilling med den underliggende Skifer. Denne Kvartsskifer 

 er strax gjenkj endelig som petrografisk ganske ensartet med 

 den før omhandlede Kvartsit, der overlejer og tildels optræ- 

 der i Vexellejning med Dividalens Lerskifer. Den har 

 samme Farve, er i Brudet ensartet med denne og som denne 

 spættet med Pletter og Korn af Jernoxydhydrat. Ogsaa 

 her kan. Kvartsskiferen tildels findes i Vexling med Haard- 

 skifer. 



d) Op over Højplateauet gaar Bergarten over til en sandsten- 

 agtig kvartsitisk Skifer med indblandede Glimmerskjæl, 



— dels hvide sølvglindsende dels brunligsorte. Følger man 

 Højfjeldet i Retning ud mod Kysten, gaar disse kvart- 

 sitiske Skifere efterhaanden mer og mer over til renere 

 Glimmerskifer. 



At Lagrækkerne b) og c) ere ækvivalente med Divida- 

 lens Lerskifer og Kvartsskifer maa ansees som utvivlsomt. Der- 

 imod mangler her ganske Dividalsfeltets øverstliggende og saa 

 mægtige Afdeling af L erglimm erskif er, glindsende Skifer m. m. 



Hvorvidt Afdelingen d) skal være at opstille som en Under- 

 afdeling under samme Hovedgruppe som b) og c), skal ikke 

 kunne siges med mere Bestemthed. Den conforme Lagstilling, 

 der raader gjennem disse tre paa hinanden følgende Afdelinger, 

 synes nærmest at skulle tale til Gunst for en saadan Forud- 

 sætning. Forholdene paa svensk Side, hvor en lignende Kvart- 

 sitdannelse ofte vil findes knyttet til Lerskiferen paa lignende 

 Maade som her, peger efter Hummel i samme Petning. 



Langs den østlige Side af Kvænangen optræder Lagrækker 



