Det nordlige Sveriges og Norges Geologi. 25 



af sort Lerskifer, Lergliramerskifer med Grafitskifer. Lerglim- 

 merskiferen, der indeslutter Lag af ren Kvarts, findes tildels 

 i Vexling med Kvartsit. Her optræder ligeledes ofte mægtige 

 Indlejninger af krystallinisk körnig Kalksten og Magnesia-Kalk. 

 Kvænangenfeltets Lagrækker maa efter al Sandsynlighed blive 

 at sammenstille med Divifeltets yngste Afdeling. 



Den mægtige kvartsitiske Afdeling, der fra det indre af 

 Kvænangen skyder henover til Alten paa den ene og op igjen- 

 nem Kvænangsdal paa den anden Side, staar i samme Forhold 

 til Kvænangens Skiferfelt som Kvartsiten ved Reisenfos til den 

 der optrædende underliggende Lerskifer. Mens Kvartsiten ogsaa 

 her — Forholdet seet i det Hele og Store — ligger over Ler- 

 og Lerglimmerskiferen, synes den forøvrigt ogsaa saa nøje knyt- 

 tet til Skiferafdelingen, at en fuldstændig Udsondring heller ikke 

 godt lader sig gjennomføre. 



Kvænangens Kvartsit er forøvrigt at indordne under Tellef 

 Dahlls «Gaisa-System»,^) og skal efter ham ligge over Altens 

 Skiferfelt med afvigende Lejning. 



Altens Skiferfelt — Dahlls saakaldte Raipas-System — er 

 ligeledes efter al Sandsynlighed at indordne under Dividalsfeltet. 

 Dette optræder rigest udpræget om Bunden af Alten- Fjord, og 

 er videre at forfølge over lange Strøg langs Fjordens Østside, 

 mod Nord indtil Ripper — en liden Fjord, der i Nærheden af 

 Hammerfest skjær sig ind i Porsangerhalvøen. Jeg skal her 

 blot i Forbigaaende nævne dette, da disse Dannelser her med 

 det første antagelig kunne ventes nærmere behandlede. 



Ogsaa Øst-Finmarkens (Varangernessets) Lerskiferdannel- 

 ser ere antagelig at indordne under Dividals-Gruppen. 



Langs den østre Side af Sørdalen, der skjær sig ind i 

 sydlig Retning fra Bardo i Fjeldpartiet mellem Dividal og 

 Salangen træffes ligeledes mægtige Lagrækker af glindsende 

 Skifer, Lerglimmerskifer med kloritisk Skifer. Her skyde de 



1) Tellef Dahll. Finmarkens Geologi. Chr. V. S. Forh. 1868. 



