26 Karl Pettersen. 



frem dels umiddelbart fra Dalbunden dels ogsaa liggende over 

 en Granit, der bryder frem benimod Dalens indre Afslutning. 

 Højere op overlejes denne Afdeling af en Glimmerskifer, der 

 vil blive at indordne under efterfølgende Hovedled. 



I den øvre Del af Salangsdal bygges Dalbunden af Granit. 

 Opover Fjeldsiderne overlejes Graniten af en buklet glindsende 

 Skifer, der indeslutter Lag af mørk grovkornig Kalksten og af 

 kulstofboldige Skifere med sort Streg. Højere op gaar Bergarten 

 over tu Glimmerskifer, der bygger de egentlige Højfjeldspartier. 

 Typisk Lerskifer er ber ikke fundet stikkende frem i fast Berg. 

 Derimod er i Elvelejet fundet Brudstykker af en med Divida- 

 lens Lerskifer ganske ensartet Sten, og under Forbolde, hvor- 

 under der var al Sandsynligbed for, at de maatte være udbrudte 

 fra nærliggende Lag. Den glindsende Skiferafdeling maa saa- 

 ledes antagelig være at henføre til Dividalsfeltet. 



Manken danner et mægtigt belt udskaaret sammenhængende 

 Fjeldparti (Kjededrag) af flere Miles Længde langs Maalselvens 

 Nordside — nedenfor Divielvens Udmunding. Her optræder 

 langs Maalselven mægtige Lagrækker af grønne Skifere, Haard- 

 skifer og glindsende Skifer dels umiddelbart fra selve Dalbunden 

 dels liggende over gneisartede Strata og granitiske Partier, der 

 paa enkelte Steder bryder frem. Forholdene, som de her træde 

 frem, ere vistnok ikke klare nok til derpaa at bygge nogen 

 sikrere Slutning. Der antages dog at være nogen Grund til 

 at forudsætte, at disse Lagrækker tilhører Dividalfeltets øvre 

 Afdeling. Mankens højest fremspringende Toppe ere derimod 

 hyggede af Glimmerskifer, kvartsitisk Skifer i Yexling med 

 gneisartede Lag, — Lagrækker, der kunne være yngre end de 

 grønne Skifere, og som i saa Tilfælde maa blive at indordne 

 under efterfølgende Hovedgruppe. 



Sydover i Strøget fra Ofoten vil man paa norsk Side ikke 

 støde paa mere fremtrædende Afdelinger, der ere at indordne 

 under Dividalsfeltet, forinden man naar ned mod Saitenfjord. 

 Her vil man indover den saakaldte Yattenbygd og navnlig fira 



