Det nordlige Sveriges og Norges Geologi. 29 



b) Lerskifer med Lersten, 



c) Kvartsskifer med Kvartsit, 



d) Lerglimmerskifer, glindsende Skifer, kloritisk Skifer med 

 enkelte underordnede Lag af renere Lerskifer ligesom ogsaa 

 med Indlejninger af Magnesia-Kalksten. 



G-ruppens samlede Mægtighed kan naa op til 17 à 1800' 

 (omkring 550 m). 



3. Tromsø Glimmerskifergruppe. 



Det høje Fjeldparti, der stiger op om Jæggvik langs søndre 

 Side af Hornafvans østlige Ende og her afsætter den 3360' 

 høje Peljegaisi, er som tidligere vist bygget af en kvartsrig 

 Glimmerskifer, hvis Lagrækker over lange Strøg viser en regel- 

 mæssig øst- vestlig Strøgretning med sydligt Fald af 30 à 40°. 

 Som Forholdet er fremstillet af de svenske Geologer (Törne- 

 bohm for Egnen om Storsjøns og Hummel for svensk Lappmarks 

 Vedkommende) maa Lerskiferen antages at skyde ind under 

 Glimmerskiferen. Ifald dette i Virkeligheden skulde være Til- 

 fældet, saa vil dette tjene til at kaste Lys over forskjellige 

 Forholde paa norsk Side, — over Forholde, der hidtil have 

 staaet højst tvivlsomme og uklare. Paa Forhaand er der nem- 

 lig allerede al Rimelighed for at forudsætte, at Glimmerskifer- 

 feltet om Jæggvik er at indordne under den store geologiske 

 Gruppe, der optræder saa udbredt og i saa mægtige Lagrækker 

 over store Dele af det nordlige Norge, at den med fuld Føje 

 er at opstille som det mest fremtrædende Bygningsled her — 

 nemlig den saakaldte Tromsø Glimmerskifer-Gruppe. 



Paa forskjellige Steder, hvor Dividalsf eltet er paa vist inden 

 det nordlige Norge, dækkes Gruppens øverste Lagrækker op 

 over Højfjeldet af tildels mægtige Lagrækker af Glimmerskifer, 

 der i petrografisk Henseende ganske er at sammenstille med de 

 forskjellige Afændringer af denne Bergart, der danner Hoved- 

 ledet inden Tromsø Glimmerskifergruppe. Dette Forhold træder 

 saaledes navnligen frem opefter Sørdalen i Bardo, Salangsdal 



