Det nordlige Sveriges og Norges Geologi. 31 



bølgeformig svævende til horisontal, ud mod Kyststrøgene bliver 

 Faldet stejlere. Idet Strøgretningen oftest træder frem som 

 nord-sydlig vil flere paa hinanden følgende mer eller mindre 

 regelmæssige Foldninger være at paavise i Retningen fra Kysten 

 indover mod Øst. 



Tromsø Glimmerskifer- Gruppe kan opløses i to større Ho- 

 vedafdelinger, nemlig 



en understliggende kvartsitisk Af deling, 



og den overliggende Glimmerskiferafdeling, af hvilke den 

 sidste danner Gruppens stærkt fremtrædende Hovedled. 



Kvartsiten optræder navnlig i Strøgene om nedre Rosta- 

 Vand i det øvre af Maalselven som et baade udbredt og mæg- 

 tigt Bygningsled Den dannes her af en haard standstenagtig 

 Kvartsit af smudsig graa Farve. Rostafjeldets mægtige Fjeld- 

 parti er fra Våndets Spejl op til en Højde af over 1000' over 

 samme bygget af horisontalt liggende Lagrækker af denne Bjerg- 

 art. Likka Varre, der stiger op fra Rostadalen i Nærheden af 

 Nedre-Rostavands øvre Ende til en Højde over Havfladen af 

 mellem 4 à 5000' over Havfladen er fra Fod til opimod Top 

 igjennem en Højde af nær 4000' bygget af den samme kvart- 

 sitiske Sten. Ogsaa her er Lagstillingen paa det nærmeste 

 horisontal. Toppen er derimod bygget af Glimmerskifer med 

 Kalkstensindlejninger. 



Om Bunden af Salangen — fra Handelsstedet Sjøvej ud- 

 over — dannes Fjoldgrunden langs Fjorden i de laveste Partier 

 af Kvartsit tildels i Vexling med Hornblendeskifer, der dog- 

 optræder helt underordnet og navnlig mellem de dybest liggende 

 Lag. Højere op afløses Kvartsiten af Glimmerskifer — ogsaa 

 her ligesom ved Rostafjeldet under en coriordant Lagstilling. 

 Salangens Kvartsit er at parallelisere med Rostakvartsiten — 

 muligt at' den dog ligesaasnart var at indordne under Grund- 

 fjeldet. 



Kvænangens før omhandlede kvartsitiske Skifer er muli- 



