200 Karl Pettersen. 



at løse endeligen og paa en fuldt tilfredsstillende Maade gjeu- 

 nem Undersøgelser alene inden vort Land. Hvad man nu 

 har at gjøre kan alene være ved Siden af de muligst nøiag- 

 tige Undersøgelser, som vore Kyststrøg i denne Retning kan 

 give Anledning til, foreløbig at fremholde de forskjellige For- 

 udsætninger, der kunne være at fæste sig ved, og søge disse 

 nærmere veiede for om muligt deraf at uddrage Antydninger, 

 der kunne tjene til Støtte for videre Undersøgelser. 



Naar man fæster sig ved Isen som det herunder virkende 

 Agens, saa vil man paa Forhaand let kunne ledes til en For- 

 udsætning om, at de omhandlede Strandlinier ere at henføre 

 til den egentlige Glacialtid. Ser man hen til den Høide over 

 Havfladen, hvori flere af disse Furer træde frem, saa vil der 

 ogsaa være al Sikkerhed for, at de høiere liggende af disse 

 i Virkeligheden ere fra den Tid. 



Men i saa Tilfælde er der dog liden Rimelighed for, at 

 det kan have været de fra Høifj eldet nedglidende Isstrømme, 

 der her har udført Udgravningsarheidet. 



Strandlinierne med sine brede Veibaner ere i Regelen 

 udgravede i steilt udadheldende Fjeldsider. Naar Isstrømme 

 glide nedad, saa vil Berggrunden her vistnok blive afskuret, 

 anseelige Udgravninger maa her kunne finde Sted, men det 

 endelige Resultat bliver dog i Regelen, at Fjeldsiderne frem- 

 deles bevare sine oprindelige ydre Formforholde og træde 

 frem som udadhældende Flader, paa det nærmeste kongruente 

 med de oprindelige. Vistnok vil mer eller mindre horizontalt 

 liggende veilignende Furer her kunne dannes, naar den ned- 

 glidende Is opfanges af mere oprindelige Indskjæringer eller 

 Afsatser langs Fjeldsiderne. Saadanne vil Isen da yderligere 

 kunne udgrave. Men disse stumpevise Flader ville blot have 

 en tjern Lighed med Strandliniernes Veibaner, og man vil 

 neppe udsætte sig for at sammenblande dem. Saaledes alene 

 vil Isen i den heromhandlede Retning kunne arbeide — i et- 

 hvert Tilfælde over Havfladen. Men der er heller ikke saa- 



