210 Karl Pettersen. 



altid i korresponderende Høideniveauer, og i det hele og 

 store med de samme Antal Trin. Dette er imidlertid ingen- 

 lunde Tilfældet. Trinenes Antal og deres respektive Høide- 

 niveauer kan variere overordentlig selv inden nærliggende 

 Lokaliteter. Det samme er saaledes ogsaa Tilfældet med den 

 vertikale Høide mellem Trinene. Sammenligner man saaledes 

 Terrassedannelserne ved Mjelle, ved Ulfsnes med Terrasse- 

 dannelserne ved Balsfjordens Bund (Fig. 7), saa vil dette træde 

 klarere frem. Balsfjordterrassernes øverste Trins skråa og 

 karakteristisk udprægede Endeflade har en vertikal Høide af 

 omkring 66' (20.7 m.), og skjær sig langt dybere ned end 

 Ulfsfjordens Strandlinie, uden at vise Antydning til Trin i en 

 med denne nogenlunde korresponderende Høide. Skulde Ter- 

 rassens skråa Endeflade afgive Maalet for Fjeldgrundens ryk- 

 vise Stigen, saa var det aabenbart, at Stigningen ind imod 

 Bunden af Balsfj orden maatte være foregaaet efter en med 

 den langs Ulfsfjorden høist afvigende Maalestok. Men lig- 

 nende Forholde ere at paavise inden Lokaliteter, der ere langt 

 nærmere knyttede til hinanden end de her nævnte. Under 

 den her fremholdte Forudsætning maatte altsaa Stigningsfor- 

 holdene over det nordlige Norge have ytret sig høist forskjel- 

 ligt selv inden ganske nærliggende Lokaliteter — altsaa i 

 lige Modsætning til hvad der tidligere er paavist, at Forhol- 

 det efter al Sandsynlighed maa have været. Men dernæst 

 vil det ogsaa være indlysende at selve Strandlinierne under 

 en saadan uligeformig Stigning ikke som Tilfældet er kunde 

 have spændt sig ud milevidt i fuldkomment horizontalt Løb, 

 men at de maatte have traadt frem enten som bugtede eller 

 som mere eller mindre brudte Linier. 



Der er imidlertid ogsaa andre Forholde at aflæse, der 

 afgjørende vidner for en jevn og ensartet Stigning gjennem 

 forholdsvis saa anseelige Tidsrum af Kvartærtiden, at der 

 paa Forhaand vel kan være al Grund til at forudsætte, at 

 Forholdet maa have været det samme ogsaa gjennem den 



