Om de i fast Berg ndgravede Strandlinier. 213 



omhandlede Banker omfatte antagelig en liden Del af dem, der 

 ville være at paavise. Der kan saaledes vel være megen 

 Sandsynlighed for, at Skjælbanker over de omhandlede Strøg 

 ville være at paavise i hvilkensomhelst Høide mellem de op- 

 stillede Ydergrændser (350 og 540' o, H.). Der synes saale- 

 des ogsaa her paa Forhaand nærmest at være Grund til at 

 drage den Slutning, at Landgrundens Stigning over store 

 Dele af det sydlige Norge for de Niveauers Vedkommende, 

 der ligge mellem 350' og 540' o. H., maa være foregaaet lang- 

 somt og nogenlunde jevnt. 



M. Sårs, der i Universitetsprogram for 1864 har omhand- 

 let det østlige Norges glaciale Skjælbanker, liggende i for- 

 skjellige Niveauer fra 280' til 470' o. H. (84.7— 147.5 m.), 

 fremholder der, at disse Skjælbankers Beskaffenhed tydeligt 

 vise, at Hævningen her ikke er skeet pludselig eller med et. 

 Skjælbankerne, der ere sande Littoraldannelser eller dog al- 

 satte paa meget grundt Vand navnlig i den øvre Del af 

 Laminarie-Bæltet, vidne — efter hans Opfatning — om at 

 Landgrundens Stigning fra 280 til 470' er foregaaet efterhaan- 

 den dog med visse Mellemrum af Rolighed, der betegnes ved 

 forskjellige over hinanden liggende Strandlinier. 



I nævnte Afhandling gjør Sårs ogsaa den samme Slutning 

 gjeldende for den Del af Landgrunden, der ligger mellem 

 den nuværende Havstand og 150' (47 m.) o. H., til hvilken 

 Høide der i det sydlige Norge er paavist postglaciale Skjæl- 

 banker. Imellem de glaciale Bankers nederste Grændse 270' 

 og de postglaciale Skjælbankers øverste Grændse 150', er der 

 et Mellemrum af omtrent 150' (47 m.), hvori der hidtil ikke 

 er bleven fundet Skjælbanker.» I Henhold hertil antager 

 Sårs, at der for dette Mellemrums Vedkommende foreløbig 

 kan være nogen Grund til at drage den Slutning, at Land- 

 grunden her er steget i et Sæt de nævnte 150'. 



Fraværelsen af Skjælbanker over dette Mellemrum vi 

 dog i og for sig vel neppe i saa Henseende være afgjørende 



