Om Skandinavieus vertikale Svingninger. 247 



Stenmateriale, som de rindende Vande tage med sig fra Land- 

 jorden og afsætte i Havet, samt paa Havstrømmenes For- 

 fbininger derover. Muligt ogsaa, at Havstrømmene denudere 

 visse Steder paa Havbunden og overføre Materialet til andre 

 Steder. Det bliver vel saaledes mindre rimeligt, at Dannelsen 

 af Formationer paa Havets Bund foregaar ligeligt over større 

 geografiske Fladeudstrækninger. Det er sandsynligere, at 

 Omstændighederne ere særlig gunstige for samme paa somme 

 Lokaliteter, mindre gunstige paa andre, medens de paa atter 

 andre Punkter ere saa ugunstige, at ingen Dannelse af saa- 

 danne Formationer finder Sted. Særlig begunstigede i denne 

 Henseende synes de undersøiske Egne at maatte være, som 

 ligge udenfor Mundingerne af store Floder, der gjennem- 

 strømme vidtløftige Landstrækninger , bestaaende af løse, 

 letsmuldrende Bergarter — forudsat, at ikke Havstrømmene 

 bortføre det nedførte Materiale. Mindre begunstigede maa 

 de Undervandsegne være, som strække sig langs med Lande 

 af mindre Udstrækning, med ubetydelige Vasdrag, og bestaaende 

 af faste, sentforvittrelige Bergarter — medmindre Havstrømmene 

 bøde herpaa ved Tilførsel af Bygningsmateriale. Hvorledes 

 Havstrømmene forholdt sig i denne Henseende paa de for- 

 skjellige Steder i den sekundære og tertiære Tid, vil vel 

 Ingen nu paatage sig at afgjøre. Men hvad angaar de Berg- 

 arter, hvoraf Skandinavien væsentligst bestaar, og som vel 

 dengang bavde de samme Egenskaber, som nu, saa kan man 

 sige, at de vare lidet skikkede til at afgive den Mængde og 

 det Slags Bygningsmateriale, som udfordredes til Opførelsen 

 af sekundære og tertiære Formationer. Det synes saaledes, at 

 der maa kunne være Rum for den Tanke, at der gives Land- 

 strækninger, som i sin Tid stode under Vand, uden at tjene 

 som Oplagssted for den Tids marine Formationer, og at en 

 god Del af Skandinavien hører blandt disse Landstrækninger 

 for den sekundære og tertiære Tids Vedkommende. 



Men selv om det var en erkjendt Naturnødvendighed, at 



