250 S. A. Sexe. . ■ . , 



hinanden. Altsaa maa Transporten af den skandinaviske 

 Glacialdetritus være foregaaet til Lands paa Isbræer, som 

 strakte sig fra det skandinaviske Høiland udover til Periferien 

 af det Feldt, hvorpaa denne Detritus forekommer. Og for at 

 muliggjøre denne Transport maatte Skandinavien rage meget 

 høit op over Havfladen. 



Med Hensyn til det negative Argument (a) bemærkes, at 

 der til at borge for samme uden Tvivl hører en særdeles 

 grundig Granskning af hele den udenlandske Del af det 

 betræffende Feldt. Enkelte spredte Undersøgelser hist og 

 her med negativt Resultat sige overmaade lidet, hvorimod 

 selv saadanne Undersøgelser med positivt Resultat vilde sige 

 særdeles meget. 



Med Hensyn til (c) bemærkes, at Skandinavien maatte 

 ligge meget lavt, naar ikke Floder skulde kunne vinde frßm 

 derfra til den nordtydske Slette. Missisippi f. Ex. udspringer 

 fra en Høide af kun 1680 engelske Fod over Havet, tilbage- 

 lægger dog 2616 engelske Mile, førend den falder ud i den 

 mexikanske Golf. 



Angaaende alle disse Argumenter maa bemærkes, at for- 

 saavidt de gaa ud paa at godtgjøre, at den omhandlede 

 Gletscherbevægelse og Transport af Glacialdetritus gik for sig 

 paa det Tørre, saa forudsætte de en ganske anden Tingenes 

 Orden i Nordeuropa end den nuværende, hvilket er en betænke- 

 lig Sag, saalænge man ikke er mere fortrolig med de Kræf- 

 ter, som fornye Jordens Skikkelse. Man maatte jo omskabe 

 det nordlige Europa: udslette Østersøen, Kattegat, Skagerak 

 og Nordsøen af Jordens Overflade. Og forsaavidt de samme 

 Argumenter give Anslag paa et høit ophøiet Skandinavien 

 som et Middel, ved Hjælp af hvilket Isbræer derfra kunne 

 befordre sig selv og sin Detritus til Omkredsen af det Feldt, 

 som er bestrøet med skandinaviske Vandreblokke, opstaar det 

 Spørgsmaal: Hvilken Høide skal man saa tildele det skan- 

 dinaviske Høiland? 



