Om Skandinaviens vertikale Svingninger. 253 



Overgang til Vand under Tryk, samt paa den af Faraday op- 

 dagede Regelation. 



Ved denne Theori, der er det værdifuldeste Bidrag, som 

 jeg har seet, til Klargjørelse af Gletscherbevægelsen, er vist- 

 nok for saadanne Isbræers Vedkommende, der ikke have stor 

 Mægtighed, at erindre for det Første, at naar Gletscherisen 

 skulde være saa plastisk, saa medgjørlig, at en Isbræ af sin 

 Tyngde lod sig trykke og lempe frem gjennem et ujævnt, 

 bugtet, svagt hældende Løb, idet den snart udvidede sig, 

 snart tråk sig sammen efter Løbets Brede: saa maatte den 

 ogsaa af sin Tyngde lade sig trykke og lempe til en saa 

 tetsluttende Berørelse med Underlaget, at ikke en Draabe 

 Vand, end sige store Elve, slap frem under Isbræen; for det 

 Andet, at det vilde være vanskeligt at begribe, at Isbræerne 

 bevæge sig saameget hurtigere paa den varmere Aarstid, naar 

 Gletscherelvene ere store, end paa den koldere Aarstid, naar 

 de ere smaa, dersom Bevægelsen beroede alene paa Isbræens 

 Tyngde og Plasticitet. Thi Temperaturen i Gletscherne er 

 — at slutte fra hvad jeg har iagttaget idetmindste — lig 0° hele 

 Aaret rundt, undtagen i en tynd Skorpe ovenpaa, hvor Tempera- 

 turen om Vinteren er lavere, hvilket ikke synes at kunne 

 foranledige, at Gletscherbevægelsen sagtner saa hetydeligt af 

 i den koldere Aarstid. Saaledes fandt Tyndall ^) — for at nævne 

 et Exempel — at den største Hurtighed, som Mer de glace 

 paa et vist bestemt Sted opnaaede i December 1859, var 

 löVi Tomme i 24 Timer, medens den største Hurtighed paa 

 samme Sted om Sommeren var 30 Tommer i 24 Timer. Det ser 

 ud til, bemærket iforbigaaende, at Gletscherelvene, eller over- 

 hovedet det Vand, som trænger sig ned igjennem Isbræerne 

 fra oven, ind under dem fra Siderne, og frem under dem 

 efter Længden, meget hyppig med en Temperatur en Smule 

 over 0°, have et gründet Krav paa at erkjendes som en 

 til Gletscherbevægelsen medvirkende Aarsag, uden hvilken 

 ^) Glaciers of the Alps pag. 294. 



