Om Skandinaviens vertikale Svingninger. 255 



gyndelse indtil nu tabt betydeligt af sin Høide ved Denuda- 

 tion, hvorom den skandinaviske Detritus baade hjemme og 

 ude bærer Vidne, der bestyrkes ved vore Høifjældes ruin- 

 agtige Tilstand. For det Tredie er det vel ligesaa rime- 

 ligt, at de Steder, hvor bemeldte Blokke forekomme, siden 

 Istiden have hævet sig i Forhold til det skandinaviske Høi- 

 land, som at dette skulde have først hævet sig, og derpaa 

 sænket sig i Forhold til dem. 



Til foranstaaende Diskussion knytter sig uvilkaarligt det 

 Spørgmaal: Gik Isstrømmene fra Skandinavien til CJdlandet 

 i Glacialtiden til Lands eller til Vands? For det sidste Alter- 

 nativ taler: at man slap for at bringe Bunden i Østersøen, 

 Kattegat, Skagerak og Nordsøen paa det Tørre, og at man 

 kunde benytte disse Have som Transportredskaber for Is- 

 bræerne, og saaledes slaa noget af paa Fordringerne til disses 

 Mægtighed. En Ismasse, hvis Vægt for en stor Del bæres af 

 Vand, lader sig naturligvis lettere skyde frem, end en lignende 

 Masse paa det Tørre, hvortil kommer, at Detritusen i Vand 

 taber omtrent Vs af sin Vægt og saaledes bliver lettere at 

 haandtere. Man turde maaske saaledes kunne antage: 



De skandinaviske Isbræer stege ned i Havbækkenet, og* 

 hvorvel en Isbræ ikke uddder sine Grændser uden paa Grund 

 af en voxende Mægtighed, saa kan man dog maaske antage, 

 at disse Isbræer i Førstningen kalvede i dette Bækken, fordi 

 de ikke naaede dets Bund. De saaledes fremkomne Isberg 

 befandt sig ikke under de samme Forholde, som de Isberg, 

 der skydes ud i Polarhavene og gribes af Havstrømme, der 

 bero paa en Kommunikation mellem Polarhavene og de tro- 

 piske Have. Det Skandinavien omgivende Hav stod jo ikke 

 i Forbindelse med andre Have, undtagen i Nordvest og Nord- 

 øst. Isberg i dette Hav bleve saaledes ikke agiterede af 

 andre Strømme, end de daglig skiftende, som følge med Ebbe 

 og Flod. Den Motor, der drev disse Isberg til fremmede 

 Kyster, kunde derfor kun være Vind. Men de undersøiske 



