Norske erstforekomster. 21 
komster ligger i umiddelbar nærhed af almen befærdede ste- 
der (gaarde, sætere, veje m. m.) og kun meget faa i de lidet 
undersøgte ødemarker. Nye anvisninger opdages ogsaa meget 
jævnlig. 
Den allerældste grubedrift i Norge fandt sted paa de 
Thelemark'ske gange, idet man allerede i begyndelsen af det 
16de aarh. drev kobbererts-gruber i Moland og Skafse samt 
ved Guldnæs i Silgjord; Brünnich') oplyser bl. a. om, at paa 
sidstnævnte sted var i aaret 1540 ikke mindre end 19 gru- 
ber i drift. De norsk-danske konger interesserede sig meget 
for den Thelemark'ske grubedrift og indkaldte jævnlig tyske 
bergmænd. Efter at de første fund var gjorte, har der næsten 
uden afbrydelse været drift paa enkelte gange, navnlig i 
Skafse; her drives for øjeblikket Hoffnung grube (Aamdals 
værk), som beskjæftiger ca. 200 mand, og som giver et godt 
udbytte. Af ældre gruber, som har været gjenstand for nogen- 
lunde betydeligt arbejde, kan mærkes: Næsmark, Moberg, 
Mosberg, Grussen og Sligstul i Skafse, Guldnæs i Silgjord, 
Byglands- og Aamlid-gruberne i Morgedal (Hvideseid), Rie- 
hammer ved Tokedalen (Mo), Myklejordet i Eidsborg, Goli i 
Hjertdal, Holden grube i Kjøiringen (Hitterdal), flere gruber 
hørende til det gamle kobberværk i Hovindsbygden (Tin), 
videre følgende gruber i Sætersdalen: Bø i Valle, Amalie- 
og Gamle-gruben m. m. paa Strømshejen, hvilke gruber leve- 
rede malm til Sætersdalens kobberværk (drevet fra ca. 1840 
—1860). 
Desuden er der til forskjellige tider bleven arbejdet i en 
utallighed af smaa skjærp; som vi senere skal se, forekom- 
mer nemlig ertsen jævnlig rigt samlet i mindre myrer, og 
!) Brünnieh. Historiske efterretninger om Norges bergværk, ældre end 
Kongsberg sølvværk. 
