29 I. H. L. Vogt. 
disse har man udvundet, men naar de har været til ende, er 
arbejdet bleven nedlagt. 
Efter mit kjendskab til den her omhandlede ertsforma- 
tion skulde det ansees for ikke usandsynligt, at der heri 
tidernes løb kan blive en ganske frodig bergværksdrift; de 
allerfleste forekomster er vistnok aldeles værdiløse, men til 
en begyndelse har man dog i alle tald en grube (Hoffnung i 
Skafse), som, trods de uheldige kommunikations-forholde, 
drives i temmelig betydelig maalestok, med godt udbytte og 
med voxende ertsrigdom, jo dybere man kommer ned, og 
desuden foretages for øjeblikket paa flere steder temmelig 
omfattende forsøgsarbejder, hvis resultat vi vistnok her ikke 
kan foregribe. 
De i den Thelemark-Setersdal’ske ertsformation optre- 
dende ertser er følgende: kobberglans, brogetkobber, kobber- 
kis med rødkobbererts, kiselmalachit, kobberlazur og mala- 
chit’), blyglans, selenbly*, zinkblende, arsenikkis, sølv- 
glans3), molybdænglans med molybdænokker, tellurvismuth, 
vismuthglans samt et endnu ikke nøjere undersøgt mineral 
(blybismuthit?), uranniobit med uranbegerts og uranokker*), 
jernglans, magnetit, titanjern, rutil, svovikis og magnetkis, 
. desuden som sjeldenheder gediegent guld, sølv, kobber og 
vismuth, samt svovl, det sidstnævnte, muligens paa enkelte 
1) De sidstnævnte som forvitrings-produkter. 
*) Nøjere lokalitet ukjendt; ifølse en af Hj. Roscher foretagen analyse tem- 
melig sølvrig. 
%) Brünnich angiver endvidere »graa solvmalm« med Ag, Cu, S, ofte des- 
uden Fe og Sb, holdende indtil en tredjedel sølv; hermed menes muli- 
gens sølv-kobberglans. Den opgives at være fundet paa forskjellige 
steder i Hitterdal (og Numedal), undertiden belagt med klart sølv. 
') Paa Strømshejen, se Th. Scheerer, Nyt mag. t. naturv. B. 4. 
