Norske ertsforekomster. 23 
steder ogsaa det gediegne kobber, som dekompositions-pro- 
dukt. Th Scheerer angiver!) desuden braunit med rød- 
manganerts fra Botnedal, og B. M. Keilhau angiver?) krom- 
okker fra Raundalen i Tudal, men om disse ertser forekom- 
mer i de til den her omhandlede gruppe herende gauge, er 
mig ubekjendt. — Endvidere findes apatit i Strømshejens 
gange, mellem ganggraniten og sidestenen, fastvoxet paa den 
sidste (ifølge Th. Scheerer !). 
Da brogetkobber og muligens ogsaa kobberglans fra de 
forskjellige lokaliteter har vexlende sammensætning og egen- 
skaber, gjengives her de mig bekjendte analyser fra Thele- 
ma:k’ske og Sætersdalske findesteder; til sammenligning 
anføres ogsaa analyser af brogetkobber fra andre norske fore- 
komster. 
Ci | Fe |S 
Kobberglans, fra Strøms- | 
hejensm due: 79.12 | O.28 | 20.36 
— Bygland, Højdalsmo 77.1 0.1 | 20.43 | Ifølge Th. 
| | Scheerer, Nyt 
Brogetkobber, Flekstveit, 
Hvideseid . . . |5.5s | 16.21 | 26.07 
— Nøsterud, Hvideseid ca. 58 | Priv.meddelelse. 
— Numedal . . . . 62.11.61 25. | Ifølge Cleve, 
— Aardal, Sogn . . | 68,75 | 8.19 | 24.25 | [Geol. før. førh. 1. 
mag., B. 5. 
Th. Scheerer anfører, at kobberglansen fra Bygland (Høj- 
dalsmo) har god kløvning i en retning, specifisk vægt 5.521, 
medens den fra Strømshejen har sp. v. 5.795; han antager, at 
ertsen optræder i to dimorfe varieteter. — Analyserne af 
brogetkobber fra de to Thelemark'ske forekomster svarer til 
1) Nyt mag. f. naturv. B. 4. 
2) Gæa norvegica. pag. 445. 
