34 I. H. L. Vost. 
ogsaa jernet blive forbundet med samme, hvorved der efter 
svovlmængden dannedes enten brogetkobber eller kob- 
berkis '). 
I blygans-gangene er blyglans den dominerende erts; 
desuden optræder undertiden lidt zinkblende samt kobberkis 
med enten svovlkis eller brogetkobber. 
Som kart (fig. 20) over Hvideseid med tilstødende byg- 
der viser, er gangene samlede til lokalt begrænsede grupper 
(formationsled), som udmærker sig ved, at inden hver enkelt 
‘gruppe finder altid den samme ertskombination sted. Begyn- 
der vi ved den NV.-stre del af kartet, saa møder vi først 
(ved Aakre, Aabø og øvre Bygland) en hel del gange — 
hvoraf jeg har besøgt 9 —; der udelukkende fører kobber- 
glans med lidt jernglans og undertiden lidt brogetkobber. 
Lige op til denne gruppe støder (som mellemled med næste 
gruppe?) den tidligere omtalte brogetkobber-gang ved Mostøl. 
Længere mod V. og SV. kommer en større gruppe, hvoraf 
hidtil kjendes mindst 20 gange, der udelukkende fører kob- 
berkis (nemlig ved Aamlid og nedre Bygland i Morgedal og 
rundt omkring Dalsgruben). De forskjellige Byglands- og 
Dalsgange har omtrent alle retning ONO — VSV. og fald 70° 
mod SSO.; som kartet viser, er der antagelig en meget nøje 
forhindelse mellem flere af disse gange, idet den ene gaar i 
fortsættelsen af den anden. — S. og SV. for den store 
kobberkis-gruppe har vi (ved Dalane, Vesterdal. Kroksmyr, 
Størslaat og Flekstveit) en mængde gange, tilsammen ca. 
20, hvor brogetkobber er dominerende, og O. for samme 
1) Vi vil her minde om, at i de til den yngre granit og syenit bundne 
forekomster (se første afsnit) optræder svovlkis eller magnetkis altid i 
magnetit- eller jernglans-gruberne, derimod, saavidt vides, ikke i de 
vistnok faa forekomster, hvor ertsen bestaar af kobberglans eller bro- 
setkobber. 
