Norske ertsforekomster. 71 
I hele Skandinavien har man, saavidt jeg kan indse, 
hidtil kun kjendt en eneste formation af »gte, typiske erts- 
gange, der i enhver henseende er svarende til de bekjendte 
udenlandske gangsystemer, med typus Erzgebirge og Harz; 
denne ene formation findes ved Kongsberg!). Som no. 2 af 
de ægte ganesystemer i Skandinavien indgaar nu det Sven- 
ningdal’ske felt. 
Saavel i Vefsen som ved Kongsberg har spaltedannelsen 
gaaet for sig paa omtrent samme maade, idet man som resul- 
tat har faaet en svite indbyrdes parallelle gange, som gaar 
normalt paa skikterne, og som felger efter hinanden i ret- 
ning af de resp. skiferes strøg: — Ogsaa med hensyn til 
ertsens fordeling paa gangfladen er der stor lighed mellem 
de to norske gangdistrikter, idet begge udmerker sig ved 
overordentlig stor uregelmæssighed. — I Vefsen er den hele 
ertsmasse rimeligvis bleven dannet ved en enkelt proces, 
hvilket sluttes deraf, at man ikke noget sted ser baand-struk- 
tur, eller hvad dermed staar i forbindelse; ogsaa ved Kongs- 
berg har den egentlige ertsdannelse antagelig gaaet for sig 
i en relativt kortvarig tidsperiode. Ved flere af de uden- 
landske gangsystemer, f. ex. det i Erzgebirge, derimod maa 
1) I Sverrige kjendes neppe noget bidhørende gangfelt. I Norge kunde 
man tænke paa de Thelemark'ske gange, blyglans-zinkblende-forekom- 
sterne med typus Konerudkollen og sølv-kobbernikkel-forekomsterne med 
typus Stølsvig (se de tidligere afsnit), men ikke paa noget af disse ste- 
der kan selve spaltedannelsen sammenlignes med den, der har fundet 
sted ved f. ex. Kongsberg, Svenningdalen, Harz, Erzgebirge. — Det 
kan bemærkes, at forekomsterne af fahlerts, blyglans, zinkblende m. m. 
paa Hitteren maa opfattes som lejetormige gange; den opspaltende kraft 
har her maattet rette sig efter de temmelig fladt faldende gneislag. 
Forøvrigt er der i mineralogisk henseende meget stor lighed mellem 
gangene paa Hitteren og i Svenningaasen; begge steder spiller blyglans 
og fahlerts en stærkt fremtrædende rolle, og endog ertsernes sølvgehalt 
stemmer overens. (Fahlerts fra Hitteren holder efter forskjellige analy- 
ser 2.8, 2.9 og 334 % sølv). Som gangmineral indgaar paa Hitteren 
kalkspath med lidt kvarts; desuden holder gangene en mængde brud- 
stykker af de tilstødende gneislag. 
