De norske kyststrøgs geologi. IV. 141 
stedet Kvalsund skjær sig ind mod det lave ejde, der herfra 
fører sydover til N:everfjord. Dette aasdrag er bygget af 
grønne, sorte og fiolette lerskifere tildels i højst forvreden 
lagstilling. Langs Kvalsund — saaledes ved Beritsjord — 
viser skiferen en stejl østlig til sydostlig indskyden. Ved 
den østlige side af aasdraget — i nærbeden af kirkestedet 
Kvalsund — er strøgretningen mere regelmæssig nord-sydlig 
med stejlt vestligt fald. Skiferen veksler med lag af tynd- 
laget Magnesiakalksten, Et intil 100' (81 m.) mægtigt lag 
af en noget smudsiggraa ren dolomitartet sten stikker som 
et mere selvstændigt lag frem mellem skiferrækkerne ved 
handelsstedet, og den samme dolomitartede sten skyder frem 
i et lag af lignende mægtighed langs aasdragets vestlige at- 
held mod Kvalsund. Maaske er det et og samme lag, der 
saaledes sjenneiusætter aasdraget gjennem hele dets brede. 
Langs det egentlige Kvalsund sees de grønne skifere 
paa flere steder gjennemsatte af stokformige partier af kvarts. 
I kvartsen indfældt Kalk med spor af kobberkis. 
Ved Nakken bryder frem i de lavere niveauer en mørk 
diorit, gjennemsat af aarer af kvarts med noget kalk. 
De her omhandlede lerskiferdannelser ere ganske ensar- 
tede med de, der bryder frem ved-bunden af Altenfjord, og 
tilhøre Dividalsgruppen (T. Dahls Raipas-system)- Den ved 
Nakken frembrydende Diorit er petrografisk ganske at sam- 
menstille med den diorit, der saa ofte findes langs Alten og 
Kvænangen at gjennemsætte Dividals-gruppens lagrækker. 
Dette skiferfelt fortsætter indefter langs fjorden i sam- 
menhæng indtil Kagelv og er overalt karakteriseret ved de 
hyppige mer og mindre mægtige indlejninger af magnesia- 
kalksten. Afdelingen bygger her de lavere aasdrag indtil 
foden at Stensfjeld, der som en ret udpræget murvæg skyder 
op over disse, ligeløbende med fjorden. Inden de højere ni- 
veauer kan til denne afdeling henhørende led være at følge 
videre indtil benimod bunden af fjorden. Skiferafdelingen 
