172 Karl Pettersen. 
sandsynlighed for, at der efter de her omhandlede strøg i 
virkeligheden kun vil vere at paavise faa spor efter glaci- 
altiden. Landet er jo i det hele temmelig lavt og højeie 
fjeldpartier skyde kun sparsomt frem. Efter halvøens indre 
strøg træder den faste fjeldgrund kun sjeldent frem, og denne 
dannes dertil i regelen af skifere, der paa grund af de pe- 
trografiske forhold kun lidet egner sig for bevarelsen af 
tidligere afsatte skuringsstriber. Saadanne har saaledes ikke 
her været at paavise. Heller ikke er gamle morænevolde 
iagttaget nogensteds her. 
Derimod har ret udprægede skuringsstriber været iagt- 
taget paa et par steder i strøgene om den ovenfor omhand- 
lede — udenfor kartets grændser liggende — fjord Lerbotn, 
saaledes over højfjeldspartiet indenfor handelsstedet Jup- 
vik samt i fjeldpartiet indenfor Lerbotn vand, paa begge 
steder i de til Dividalsgruppen henførte grønne skifere. Ved 
Lerbotn vand saaes de i en højde over havfladen af opimod 
500' (157 m.). 
Der er forøvrigt ikke gjort nogen aflæsning, der med 
mere bestemthed kunde synes at pege hen paa, at fjord- og 
daldannelsen inden disse strøg efter nogensomhelst væsentlig . 
maalestok skulde være at henføre til glacialtidens erosions- 
virksomhed. Tvertimod synes de orografiske bygningsfor- 
hold i det hele og store snarere at skulle vidne mod beret- 
tigelsen af en saadan forudsetning. Særlig for Rippefjordens 
vedkommende synes der i ethvert tilfelde at maatte være al 
grund til at afvise en saadan forudsætning, idet denne fjord 
som tidligere fremholdt nærmest kan være at opfatte som en 
dislokationsspalte. 
Terrassedannelser — byggede af lost materiale — op- 
treder ved bunden af Refsbotn i to paa hinanden følgende 
trin. Den øverstliggende spænder sig med stødtrinets øvre 
kant i en højde af omkring 100' (31 m.) i lange strækninger 
rundt de indre dele af fjorden, medens den lavere liggende 
