210 Amund Helland. 
“a 
stolle naaede langsomt af Mangel paa Understøttelse til 
Udgifternes Bestridelse den bestemte Fremgang, og ikke 
ferend i Aaret 1758') under Berghauptmand Stuckenbrocks 
Direktion indbragtes den i den ‘nermeste Grube Blygangen, 
hvorfra den siden fortsattes, men fuldførtes langsomt, da den 
ikke førend i min (Briinnichs) Direktionstid 1802 naaede sit 
sidste Gjennemslag i Samuels Grube. Stollens hele Længde 
udgjorde da 24643 Lagter, som vil have kostet omtrent 
200,000 Rd., hvorom læses min Indberetning i Collegial-Tiden- 
den af 8de Mai 1802. 
Böbert giver følgende Tal?). Længde med Krumninger 
er 697 Lagter, Sidefløie til Syd til Samuels Grube 985 Lagter, 
til Nord 782 indtil 80 Lagter forbi Charlotte Amalia, den 
samlede Længde altsaa 2464, hvilket stemmer med Briinnichs 
Tal. Saalen i Underberget ligger 20,27 Lagter dybere end 
Saalen i Nordre Christians Stol i Jondalen. Stigningen i 
Underbergstollen skal være 6 Lagter til Blygangen. Under- 
bergstollen er saaledes den dybeste Stol paa Kongsberg. 
Om en Stol anlagdes fra Labrofos, saa vilde denne efter 
Böbert med en Længde paa Mil naa Underbergets og Over- 
bergets Ertsfeldt 55 Lagter dybere end Christians Stoll. 
I 1737 var der 1600 Arbeidere ved Sølvværket. 
I 1751 var følgende Gruber i Belæg: 
Iste Revier: Gabe Gottes, Armen, Christiani Quarti, 
Gottes Hiilfe i. d. Noth, Keller, Else, Sachsen (skal vere op- 
daget 1629) Schurf ved Aschebeck, Braatte Schurf, Schurf ved 
Justits-Stollen (2 Gabe Gottes Pukværker). 
2det Revier. Cronprinzen, Friderichus Qvintus, Hannibal, 
Braunschweig, Juels, Alte Segen Gottes (skal vere opdaget 
1628 (staar 1618) og vere over 200 Lagter dyb), Sophia 
Magdalena, Prinz Christian, Friderici quarti(Joenthals Pukværk). 
*) Skal sikkerlig være 1756. 
*) Nogle Antydninger til Underbergstollens fremtidige Benyttelse: I Kom- 
missionsbetænkning af 1865. 
