214 Amund Helland. 
Betjente et vere medregnede, idet det kun indbefatter Arbei- 
derne ved Gruberne og Pukværkerne med deres Stigere. 
Efter Brünnich indskrænkedes Personalet — fra 4600 
Mand i 1771 og følgende Aar — til 2600, indtil Værket blev 
nedlagt i 1805. 
Christians Stoll paabegyndtes efter Oberberghauptmand 
Hjorts Forslag i 1782, og det var efter Beslutning af 28de 
December 1785 Meningen, at denne Stol skulde drives gjennem 
hele Overbergets Fahlbaand fra Saggrænden til Jondalen, en 
Længde, der ansloges til 4330 Lagter. Da man imidlertid 
havde drevet Stollen i nogle Aar, kunde man ikke skaffe 
Luft. I den nordre Stol var Vandtilgangen stor. Driften af 
Kristians Stol blev da indstillet i 1793 i den søndre Del, 
efterat være inddrevet 453Lagter; i den nordre Del, var Arbei- 
det indstillet i 1792, da den havde naaet 419 Lagter ind. 
Omkostningerne ved Driften af disse Stoller og deres Licht- 
locher kostede Bergkassen i disse Aar 241,138 Rdr. 32 Skill. 
I Stedet for Kristians Stol begyndte Direktør Briinnich 
1791 paa den 52 Lagter høiere liggende Fredriks Stol, men 
rak ikke at slaa gjennem, da Sølvværket blev nedlagt. Der 
stod endnu 73} Lagter tilbage. I 1822 sloges denne Stol 
igjennem til Armen Grube. 
— Det er vanskeligt at opgjøre en Beregning over, hvad 
Kongsberg Værk har givet i Overskud fra de ældste Tider. 
Dels er Opgaverne ikke fuldstændige, dels kommer der i 
Værkets Regnskaber ind en hel Del Bergværket uvedkom- 
mende Poster. Fra 1700 til 1884 har man imidlertid Beret- 
ninger om Tab og Gevinst, men fra 1623—1699 er det van- 
skeligere at opgjøre Værkets Status. 
1623—27. Kristian IV drev Værnet for egen Regning fra 
1623 til 1627. 
Efter Deichman var Produktionen i hine Aar 6956 Mark. 
Briinnich siger i sin Bog »Kongsberg Selvbergverk«, at saavidt 
af Regnskaberne kan skjønnes, var indtil den Tid udbragt for 
