Kongsbergs Sølvværk før og nu. 215 
kongelig Regning 4937 Mark 15} Lod, som udgjorde 49488 
Rdr. Courant efter den Tids Beregningsmaade. 
Omkring 6000 Mark, 1000 Mark mere eller mindre, synes 
altsaa Kristian IV at have faaet som Bruttoudbytte i de Aar, 
han drev Værket for egen Regning. Det vil sige i vore 
Penge Sølv for omkring 200000 Kroner. 
Trods det, at Sølvets Værdi paa hin Tid sammenlignet 
med andre Varer vistnok havde den tredobbelte Værdi, kan 
Kongen neppe have tjent synderlig paa Driften; thi der var 
eu hel Del Bygninger at opføre, og han hentede tyske Berg- 
mænd ind. At han solgte Værket mod en Tiendedel af 
Bruttoudbyttet samt mod at faa kjøbe en Mark Sølv for 8 
Rår., tyder ogsaa paa, at ban ikke har tjent synderlig paa 
Sølvværket 
Paa de anførte Betingelser overdrog Kongen Sølvværket 
til et Participantskab, idet han selv beholdt en Ottendedel. 
1628—1661. Participanterne indskjød 8000 Rigsdaler til 
Driften, og drev Værket med vexlende Held. Fra 6te April 
1628 til Udgangen af 1641 erholdt Kongen 57106 Rigsdaier 
i Tiende og for sin Ottendepart 5704 Rdr. Heraf synes det 
at fremgea, at Bruttoudbyttet i disse 14 Aar har været — 
571060 Rigsdaler. 
Heraf har Kongen faaet i Tiende © . .+: 57106 
Partieipanterne i Nettoudbytte. . . . . 45920 
Følgelig bliver Fortjenesten i 14 Aar . . 103026 
Driftsudgifterne D: . . . . 468034 
Herefter synes de rite Driftsudgifter i hin Tid at have 
beløbet sig til 33000 Rdr., og dette stemmer med, hvad 
Brünnich angiver, at Lønningsreguskaberne for 1636 var at 
anslaa til 32500 Rdr. Hint Nettoudbytte af 103000 Rdr. var 
imidlertid høist ulige fordelt paa de forskjellige Aar. 
I de følgende Aar gav Værket intet klækkeligt Udbytte, 
kom endog lidt i Gjæld, hvilken blev betalt i 1647, og Værket 
gav derhos i dette Aar et Udbytte af 8100 Rår. Ifra 1648 
