Kongsbergs Selvverk for og nu. 217 
med Kunster og Dammer og sluttelig, at Kongen maa komme 
Verket til Hjælp. Kongen havde i de sidste 14 Aar havt en 
Indtægt af Værket af 232502 Rdr. eller 16607 Rdr. om Aaret; 
1671 havde han en Indtægt af 17564 Rdr. Frederik III havde 
altsaa tjent godt paa Værket, som han havde overtaget for 
24000 Rdr. Men da der var Tale om at yde Tilskud fore- 
trak Kristian V at sælge Værket og at hæve Tiende og Myn- 
teprofit af Udbyttet. 
1675—83. Kongen solgte i 1673 Værket til Rentemester 
Miiller for 119136 Rår. 
Denne drev Værket i 10 Aar, uden at man kan bestemme, 
om han har havt Tab eller Gevinst. I 1678 aabnedes rige 
Anbrud i Segen Gottes og derefter ligesaa i Gott mit Konig 
Friderich, som i 12 Aar havde været drevet paa Forhaabning. 
Efter Berghauptmand Schlanbusches Beretning skal der være 
udbragt i 4 Aar fra ultimo 1678 til Udgangen af 1682 31336 
Mark fint Sølv til Værdi af 300000 Rigsdaler, fornemmelig 
hentet fra Segen Gottes. 
Produktionslisterne angiver imidlertid: 
TON kran Mame et Geviafe aia (Ab 
MS i Gu sr 1400 
168 Ad Sa are . 6095 
DR SETER 02227 
Altsammen . . . 25884 Mark. 
Den samlede Produktion fra 7de Maaned 1673 til Ud- 
gangen af 1683 var 50391 Mark. 
Ved kongelig Ordre af 1683 blev Værket frataget Miiller, 
uden at det sees, at han har nydt nogen Erstatning. Der 
lægges ham vistnok medrette tillast, at han drev Gruberne 
paa Rov. Han antages at have havt en Bruttoindtægt, den 
kongelige Tiende og Myntprofit fraregnet, af 426800 Rigsdaler 
i hine 10 Aar og Brochmann siger, at de aarlige Udgifter 
ikke oversteg 30C00 til 34000 Rdr. Hvis disse Tal er rig- 
tige, skul’e hans Indtægter have udgjort 86000 Rdr. 
