Kongsbergs Selvverks Drift for og nu. 297 
Til Sammenligning kan anføres, at Kraft angiver det _ 
samlede Tab fra 1661—1805 til. . . . . . 3417000 Rdr. 
Trækkes herfra Overskud fra 1623—1661 . . 417000 ,, 
faaes med et rundt Tal Tab 1623-85 . . . 3000000 Rår. 
Forskjellen mellem dette Tab og det ovenstaaende 3175000 
Rdr. hidrører vistnok for en Del derfra, at Jernværkernes 
Tiende i Aarene 1700 til 1755 = 175000 Rdr. maaske er 
medregnet i Bergkassens Indtegter i Krafts Overslag; tages 
disse med faaes 3175000 Rdr. som Tab, eller Tallene 
stemmer akkurat, hvad der imidlertid er en Tilfeldighed, da 
de ældre Tal ikke kan angives med Nøiagtighed. 
Hvis man skulde opgjere Verkets Overskud tra 1623 til 
1884, saa maatte der settes et vist Forhold meliem Rigsdaler 
og Species. Men ei alene varierer Sglvets Verdi i de for- 
«kjellige Aarhundreder, meu der sloges i hin Tid et forskjel- 
ligt Antal Rigsdaler af hver Mark fint Selv. I Kristian IVs 
Tid skulde efter Myntanordningen i Aaret 1624 een ledig 
Mark holde fint Sølv 15 Lod 2 Qv., og paa hver ledig Mark 
gik 9 Str. hele Rigsdalere, saa at hin Tids Rigsdaler falder 
nøie sammen med 1 Spd., af hvilken der udmyntedes 91 paa 
1 Mark fint Sølv. Senere sloges der Rigsdaler af forskjellig 
Verdi, til 114 Rdr., 12 Rdr. og 134 Rigsdaler for hver Mark 
fint Sølv. (Se Deichman. Om den Kongsbergske Mynt og 
Sølvværkets Produkter. Danske kongl. Vidensk. Skrifter 11 
1877). I nyere Tid efter 1814, da Sølvværket i en Række af 
Aar trængte Tilskud, er disse regnet efter Spd. i Sedler, 
medens de senere Tiders Overskud er leveret i tuldgyldig 
klingende Mynt. At eftergaa Rigsdalerens Værdi til de for- 
skjellige Tider og omgjøre den efter dens Værdi sammenlig- 
net vore Tiders Værdier, vilde blive et vidtløftigt Arbeide. 
Hvis vi setter 1 Rigsdaler i forrige Tider lig 1 Spd. i nyere 
Tid, saa ser vi, at Sølvværkets Overskud fra 1623 
til 1884 bliver 2 Millioner Spd. eller 8 Millioner 
Kroner; fra 1623 til 1885 et Tab af 12 til 13 Mil- 
