256 
2) 
3) 
6) 
Amund Helland. 
men de havde efter Baumann ofte 1'/2 Mil at gaa, for de 
kom til Gruberne. 
Maskinerne, som tidligere benyttedes ved Fordring og 
Lensning, blev ikke forandrede, saaledes som Grubernes 
tiltagende Dybde forlangte det. De byggedes efter det 
gamle Mønster, og efter Baumann forandredes efter 
Stuckenbrocks Død (1756) ingen Maskine, indtii Værkets 
Nedlæggelse 1805, idet de nye Maskiner byggedes som 
de gamle. 
Af de store Stoller, som paabegyndtes før 1805, fik Sølv- 
værket forholdsvis liden eller slet ingen Nytte. Kristians 
Stol, der indtil 1793 var inddrevet 453 Lagter fra Syd 
og 419 Lagter fra Nord, og som kostede med Lichtlocher 
efter Brünnich 241138 Rdr. 8 Sk., voldte kun Udlæg, fordi 
den ikke sloges igjennem til nogen større Grube. — Selv 
Underbergstollen, der paabegyndtes i 1721, blev først i 
1802, altsaa kun 3 Aar før Sølvværkets Nedlæggelse, slaaet 
igjennem til Samuels Grube. Heller ikke Fredriks Stol 
sloges igjennem og voldte saaledes ogsaa kun Udgifter. 
I Oberberghauptmand Heltzens Tid udvidedes Driften 
over rimelige Grændser, Pukværkernes Antal forøgedes 
fra 6 til 16, Arbeidernes Antal til 4000? Gruber og Skjærp, 
som ikke burde drives, blev belagte, en Smeltehytte op- 
førtes i Nummedal, men blev aldrig taget i Brug o.s.v. 
De almindelige Regler for Veirvexlingen synes efter Be- 
retningerne end ikke i en Aarrække efter 1814 at have 
været kjendte, og Klagen over »Stank«, Kulsyre i Gru- 
berne, er saare almindelig og gav Anledning til at ind- 
stille mange Drifter. 
Smeltningerne foregik neppe altid med den tilbørlige 
Indsigt og Omhu. Efterretningerne fra ældre Tid for- 
tæller ofte om Feil ved Smeltningerne. Den Omstæn- 
dighed, at man, da den gamle Smeltehytte skulde istand- 
sættes efter Værkets Optagelse, »fandt« 800 Mærker Sølv 
