Kongsbergs Sølvværks Drift før og uu. 261 
forstaar at udnytte dem enten ved egne Midler eller ved at 
overlade dem midlertidig paa liberale Betingelser til Grube- 
kompagnier. 
Vi ser, at disse Selskaber arbeider med Intelligens og 
Iver, og at de intet forsømmer, for at indrette sin Drift i 
stor Stil; men paa samme Tid er de fuldstændig ude af Stand 
til at udfgre Arbeider saa udstrakte og saa langvarige, som 
de store Vandstoller, som man finder saa mange af i Erts- 
distrikter i Tyskland; de hindres nemlig 1 at udføre dem 
først paa Grund af, at de disponerer over et indskrænket Felt, 
der ikke staar i Forhold til Leiestedets Udstrækning under 
Jorden, og dernæst paa Grund af, at deres Kontrakter varer 
saa kort. 
I denne Henseende kan man sige, at den tyske Organi- 
sation har i visse Henseender Fordel fremfor den engelske. 
| Centralisationen af Grubedriften paa de samme Hænder 
tillader at samle Arbeidet under en fælles Plan og at udfere 
Foretagender, der interesserer et helt Distrikt, og som ikke 
vilde være mulige for mindre Grubeselskaber, der ikke stod 
i Forbindelse, og som ofte var skinsyge paa hverandre. 
Denne Centralisation sikrer desuden en god og fuldstæn- 
dig Afbygning af Leiestederne; den tillader paa Grund af den 
Solidaritet, der er bragt istand mellem Gruberne, at overvinde 
de uheldige Perioder for de enkelte Gruber, og hvis ikke det 
var Tilfældet, maatte den enkelte Grube nedlægges. 
Paa den anden Side er det ikke fra en saadan Centra- 
lisation, at der udgaar Initiativ til Forbedringer; den vil ind- 
skrænke sig til at folge efter langsomt, men sikkert, efter- 
haanden som Forbedringen indfgres andre Steder. 
Det er i det hele ikke sikkert, at de ertsforende Egne 
paa Harz, der administreres som omtalt, vilde have indtaget 
en heldig Stilling i teknisk Henseende, hvis de havde veret 
delte mellem et vist Antal Kompagnier uden fælles Interesser. 
Det er ikke engang sikkert, at Gruberne vilde været i 
