Kongsbergs Sølvværks Drift før og nu. orm 
til Vester, hvorved (Gruben fik en saadan Vidde, at man for 
befrygtede Indfald, efter at disse Geschichte paa en 14 å 15 
Lachter afkilede sig, maatte indknibe Strosserne og siden gaa 
under med Feltorter og Qværslag. 
Forundringsverdig var det, at disse usædvanlige An- 
brucher just aabnede sig paa en Tid, da Regjeringen havde 
saa mange andre Ting at bestride, og umulig kunde kommet 
Verket til Hjelp, i Fald det havde behøvet Indskud, men i 
den Sted ikke allene forsynede sig selv, men endog paa en 
saa trængende Tid gav et saa considerable Udbyttte af p.p. 
en 400000 Rålr.« 
Bergmester Holmsen foreslog i 1865 Optagelsen af Gabe 
Gottes Grube alternativt med Optagelsen af Haus Sachsen. 
Gabe Gottes Grube vilde blive at farbargjøre og ryddiggjøre 
fra Dagen af og indtil Christians Stol. Naar Gruben dernæst 
var karteret, kunde det egentlige Undersøgelsesarbeide paa- 
begynde, hvilket antoges især at ville blive rettet mod Nord og 
Øst. Bergmesteren erklærede sig fortrinsvis for Haus Sachsen, 
hvis ikke samtidig begge kunde komme i Betragtning. Direk- 
tionen var enig med Bergmesteren, men tilføiede, at der den 
Gang selvfølgelig ikke kunde være Tale om Optagelsen af 
mere end en Grube. 
Efterat Haus Sachsen Grube har været i Drift i 10 Aar, 
og i de sidste tre Aar har givet 4000 til 6600 Mark Sølv aarligt 
med et Belæg af 44 til 46 Mand, synes der at være god Grund 
til at tænke paa Optagelsen af Gabe Gottes Grube. 
Underbergsstollen og Underbergets Gruber. Alle Under- 
bergets Gruber ligger nu forladte, og i Mundingen af den 
lange Underbergstol, der løser dem, er der sat en Dam, for 
at Stollen og Gruberne kan tjene som Vandreservoir for Kongs- 
berg By. Ved denne Foranstaltning har man imidlertid neppe 
tænkt for altid at stænge Adgangen til Underbergets store Erts- 
felt. Spørgsmaalet om Benyttelsen af Underbergstollen har 
nemlig været vakt for et Snes Aar siden. Direktør Bøbert 
