286 Amund Helland. 
give Overskud, saa ber Gruberne paa Underberget ikke lengere 
ligge øde. Det er selvsagt, at naar Stollen ryddiggjøres, saa 
er der Anledning til paa en hvilkensomhelst Tid at optage 
Gruber paa Underberget, og at det er overflødig at bemærke, 
at dette kan ske aldeles uafhængigt af Spørgsmaalet om Under- 
bergstollens Fortsættelse. En Drift af Underberggruberne 
vilde imidlertid sjøre en Forbindelse mellem disse Gruber og 
Overbergets Gruber høist ønskelig, thi da kunde Malmen 
pukkes i et stort og velindrettet Pukværk ved Kongsberg By og 
Hytten, hvor der i Fossene er stor Vandkraft disponibel. 
Af alle Gruber paa Underberget har der gaaet det største 
Ord af Segen Gottes Grube, om hvilken det efter Kommis- 
sionen af 1833 er bekjendt, at den førte Sølv i sit 284 Lagter 
dybe Gesænk, Den ligger 3702 Lagter, regnet efter Under- 
bergstollen, i Syd for Blygangen, og Stollen indbringer i et 
Dyb af 681 Lagter i Gruben. Den naar saaledes med sit 
Gesænk 2153 Lagter under Underbergstollen. Kommissionen 
af 1833 bemærker, at dette store Dyb virkelig maa afskrække 
fra Grubens Optagelse, da den ikke kan kommes til Hjælp 
ved nogen dybere Stol end Underbergstollen. Et Dyb paa 
400 til 450 Meter er vel en god Dybde, men det er endnu 
ikke Halvdelen af det Dyb, som er naaet ved Grubedriften 
nu, og Efterretningerne om Gamle Segen Gottes Grube gaar 
ud paa, at den har udmærket sig ved en usædvanlig Stadig- 
hed med Hensyn til Sølvføring. Som tidligere omtalt, siger 
Deichman om denne Grube, Segen Gottes, at den har svaret 
til sit Navn, og at den er en af de gavmildeste og mest be- 
standige ved dette Værk, der af alle Gruber har sat mest i 
Dybet og endnu til denne Tid (1777) i Gesænket viser smelte- 
værdige Ertser, om de alene kunde stoppe de svære paa- 
gaaende Omkostninger. Den har holdt ved at yde Sølv 
stadigt, og den fører som omtalt Sølv i sit 284 Lagter dybe 
Gesænk. At man trods dette svære Dyb vedblev at drive 
Gruben med hine Tiders Maskiner, som efter Baumann var 
