Kongsbergs Sølvværks Drift før og nu. 287 
svage og allerede for sin Tid forældede, synes at tyde paa 
en usædvanlig rig Gang. I og for sig kan natildags hint 
store Dyb ikke virke saa afskrekkende som i 1833. 
Der er mange af de gamle Gruber paa Underberget, 
paa hvilke Opmerksomheden bør fæste sig, hvis Sølvværkets 
Drift skal udvides. En Diskussion af dette Spørgsmaal for- 
udsætter imidlertid et nøiagtigt Studium af de i Kongsberg 
Sølvværks Arkiv opbevarede Efterretninger om de enkelte 
Gruber. 
— Det tør sikkerligen antages, at den her i Forslag 
bragte Udvidelse af Driften paa Kongsberg vil finde Tilslut- 
ning inden Bergetaten saa meget mere, som lignende Forslag 
er udgaaet fra de ved Kongsberg Værk beskjæftigede berg- 
kyndige Mænd. Den Omstændighed, at Gottes Hiilfe fortiden 
ikke giver saa meget Sølv, som den gjorde i gammel Tid, 
er neppe noget berettiget Motiv til at drive denne Grube med 
mindre Kraft. Gottes Hilfe in der Noth Grube har en For- 
tid, der giver store Løfter om dens Fremtid. 
Udlænkninger paa et Antal med Skjønsomhed valgte 
Gange i Kristians Stol er i fuld Overensstemmelse med Pla- 
nen for det store Stolarbeide, og flere af de Kommissioner, 
der har været nedsatte, har knyttet de største Forhaabninger 
til de ved Kristians Stol overfarne Gange. 
Optagelsen af Gamle Justits Grube er et Arbeide, som 
neppe lenge bør udsættes, og den Omstændighed, at man i 
Syttiaarene drev en lang Ort for at naa denne Grubes Gange, 
viser noksom, at man knytter Forhaabninger til denne Grube, 
der var den eneste af Overbergets Gruber, der blev holdt i 
Drift for privat Regning efter Sølvværkets Nedlæggelse i 1805. 
Optagelsen af Gabe Gottes Grube er foreslaaet af davæ- 
rende Bergmester Holmsen samtidig med Optagelse af Haus 
Sachsen. 
Fortsættelsen af Underbergstollen er foreslaaet af Direktør 
Böbert, og det paa en Tid, da man ikke paa langt nær havde 
